ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 152, 2007-12-19 08:30

מיכאל נודלמן: חברי הכנסת, חברים.

מיכאל נודלמן: היום הישיבה מיוחדת.

מיכאל נודלמן: כולם זוכרים את שני האסונות שקרו בבואנוס איירס בארגנטינה, בשנת 1992 ו-1994, באסון הראשון היתה התקפה על השגרירות הישראלית ונספו 28 אנשים בהתפוצצות שהיתה שם.

מיכאל נודלמן: אחר כך ב-1994 קרה אסון בבית הקהילה היהודית בבואנוס איירס ונספו 85 איש ו-300 נפצעו.

מיכאל נודלמן: היתה חקירה 10 שנים ולא הגיעו לשום דבר.

מיכאל נודלמן: בשנת 2004 הקימו קבוצה מיוחדת של חוקרים בראשות של דר' אלברטו ניסמן.

מיכאל נודלמן: אחרי שלוש שנים הם הגיעו להמלצות ועכשיו יודעים מי עמד מאחורי האסונות האלה.

מיכאל נודלמן: 11 איש אירנים וגם שייך לזה הנשיא הקודם ממדינת אירן, רפסנג'ני.

מיכאל נודלמן: יש לי כבוד גדול, אחרי 10 שנים, חוקר יחד עם קבוצה הגיע לתוצאות כאלה וזה לא רק תוצאות סתם תוצאות, מדינת ארגנטינה פנתה לאינטרפול והאינטרפול קיבל את כל המסמכים ועכשיו יש החלטה , אחרי הישיבה במרוקו, של האינטרפול, שצריך לתפוס את האנשים האלה.

מיכאל נודלמן: אני בכבוד גדול נותן את זכות הדיבור לך, דר' אלברטו ניסמן.

מיכאל נודלמן: החברים רוצים לשמוע איך זה קרה ואיך אתם הגעתם להישגים שעשר שנים אף אחד לא יכול היה להגיע.

מיכאל נודלמן: (היו"ר מציג לדר' אלברטו ניסמן את חברי הכנסת הנוכחים).

אלברטו ניסמן: (באמצעות מתורגמן): יש לי כבוד גדול להיות במעמד זה, יחד עם כולכם.

אלברטו ניסמן: אני מודה על ההזמנה להיות איתכם ועל קבלת הפנים של יושב ראש הוועדה.

אלברטו ניסמן: רציתי להגיד לכם שארגנטינה פעמיים נתקפה על ידי הטרור הפונדמנטליסטי האיסלמי, בשנת 92' בשגרירות ישראל ובשנת 94', בקהילת AMIA.

אלברטו ניסמן: אני, כחוקר, בודק את האירוע האחרון.

אלברטו ניסמן: כל הבדיקה והחקירה שנערכה במשך עשר שנים, בשנת 2004 בית משפט שדן בה, לא קיבל את כל ההליכים והכול הופסק.

אלברטו ניסמן: הוכח שכל הקייס היה בנוי על אלמנטים לא נכונים, הלשנות לגבי קבוצת שוטרים ולא היה בסיס להמשיך את זה.

אלברטו ניסמן: 400,000 דולר שולמו לשופט החוקר ואחד מהעדים, על מנת שהוא ימציא ויבנה את התביעה.

אלברטו ניסמן: השוטרים האלה, שהיו מושחתים, היו מעורבים בהרבה פשעים, היה להם קשר עם מי שמכר את המכונית שבסוף התפוצצה, כך שלא היה להם שום קשר עם ההאירוע ב-AMIA.

אלברטו ניסמן: לכן כעת נמצאים בחקירה מי שהיה שופט באותו מעמד וגם מי שהיה יושב ראש המוסד הארגנטינאי, אנסורגי, גם תובעים שהיו בתביעה וגם אנשים פוליטיקאים שהיו מעורבים בה.

אלברטו ניסמן: היו למעשה שתי כוונות שהתכסיס הזה עבד.

אלברטו ניסמן: אחד, זה היה להרגיע את הציבור ולהראות להם שמשהו נעשה, יש איזה שהיא חקירה שמתקדמת.

אלברטו ניסמן: אבל הדבר המשמעותי ביותר והחמור ביותר שהיה לא להיכנס לחקירה היה מי היו היוזמים של האירוע שלמעשה היו האליטה או ראשי הממשל באירן באותם הימים.

אלברטו ניסמן: זאת אומרת שרק 11 שנה אחרי האירוע, בשנת 2005, התחלנו את החקירה מאפס, חקירה שהיתה מבוססת על פיזור המידע וגם על מידע לא אמיתי.

אלברטו ניסמן: אלפי דפים, מסמכים, מפוזרים, ללא שום תיאום, ממש בלגן.

אלברטו ניסמן: הממשלה הארגנטינאית אז מחליטה להקים יחידת חקירה מיוחדת ואני בראשה, עם 40 אנשים, כולל כל הציוד החדיש שנדרש מסוג חקירה כזאת.

אלברטו ניסמן: גם היתה החלטת ממשלה להוציא את כל הסודיות על המסמכים שנאספו על ידי המוסד, שירותי הביטחון הארגנטינאיים, ואז אלפי מסמכים, שהיו סודיים, הובאו לידיעתנו.

אלברטו ניסמן: מעל ל-1,700 תיקים, בתוכם מעל ל-400,000 דפים.

אלברטו ניסמן: אלפי שעות של האזנות.

אלברטו ניסמן: לכל הקבוצה לקח כמעט שנה להיכנס ולהבין במה מדובר בגלל שאף אחד לא היה מעורב בחקירה קודם.

אלברטו ניסמן: הקבוצה שליוותה את החקירה, כולם משפטנים, אנשים עם רקע של יחסים בין לאומיים שהיו מסוגלים להתמודד עם חקירה כזאת.

אלברטו ניסמן: כך קרה שבאוקטובר 2006 הצלחנו להגדיר שהחלטה לפיגוע ב-AMIA נעשתה שנה לפני האירוע בעיר אירנית בשם משהד.

אלברטו ניסמן: שם היתה הפגישה של המוסד העליון של המהפכה האירנית במקום שבדרך כלל קובעים אירועים מסוג זה, כפי שהוכח בפיגועים אחרים שיזמו באותה צורה שקיימת.

אלברטו ניסמן: כפי שהיה האירוע בבית קפה מיקונוס בברלין, שנרצחו שם פעילים כורדים.

אלברטו ניסמן: וכך גם קרה שהחלטות ששם נלקחו גרמו לרציחות בשוויצריה וצרפת, של פעילים אירנים.

אלברטו ניסמן: גם הפיגוע בערב הסעודית במגדלי אלקובר, בשנת 96'.

אלברטו ניסמן: הפגישה הזאת, שם נלקחה ההחלטה לפגוע ב-AMIA, השתתף האיש "המתון", כפי שהעיתונות קוראת לו, רפסנג'ני, הנשיא לשעבר, ושר החוץ לשעבר, בלסטי, ושר המודיעין, איש חשוב בפעילות הזאת, ומפקדים של היחידות המהפכניות ויחידת אלקודס.

אלברטו ניסמן: אלה השמות.

אלברטו ניסמן: משתתף בישיבה הזאת גם מושן רבני.

אלברטו ניסמן: הוא היה עד אז המנהיג השיעי הכי בכיר בארגנטינה, אחר כך קיבל מינוי כאיש תרבות בשגרירות.

אלברטו ניסמן: אז מחליטים לבצע את הפיגוע, למעשה כענישה לארגנטינה, בגלל עצירת החוזים לוועדת הידע לאירן בתחום האטום.

אלברטו ניסמן: חוזים, שנחתמו בשנות השמונים ובשנות התשעים בארגנטינה, הופסקו.

אלברטו ניסמן: למעשה ארגנטינה הפסיקה את זה לאור החשד שהידע בתחום האטומי לא ישמש לצרכים אזרחיים.

אלברטו ניסמן: אז מחליטים בפגישה הזאת שמי שיבצע את הפיגוע יהיה החיזבאללה מלבנון.

אלברטו ניסמן: מי שהיה אחראי להעברת הפקודות האלה ומי שטיפל בזה, היה אותו שר המודיעין, אדי פרחיאן, שמזמן את מפקד הפעילויות המיוחדות של החיזבאללה, עימאן מונייה.

אלברטו ניסמן: הוא מוסר לו את הפקודה הזו, על מנת שמונייה יארגן את ביצוע הפיגוע.

אלברטו ניסמן: זאת אומרת שכאן חיזבאללה פעל כפי שבאופן כללי הוא עושה, כאלמנט התלוי בהחלטות של אירן.

אלברטו ניסמן: הקבוצה שביצעה את הפיגוע נכנסה לארגנטינה בשתי דרכים.

אלברטו ניסמן: זה שבסוף גרם לפיצוץ, הלבנוני, נכנס לארגנטינה דרך הגבול בין שלוש המדינות, ארגנטינה, ברזיל, פרגוואי.

אלברטו ניסמן: הוא מתקבל למשפחה באורוגוואי, משפחה שהיא מזוהה עם החיזבאללה, משפחת תורמוס ולמעשה שבוע לפני הפיגוע הוא נכנס לארגנטינה.

אלברטו ניסמן: מספר ימים לפני הפיגוע, מהמסגד בבסיל הוא מתקשר לקרוב משפחה שלו בלבנון.

אלברטו ניסמן: אנחנו עדיין לא יודעים אם זה שלושה או ארבעה איש, נכנסים דרך שדה התעופה הבינלאומי הארגנטינאי.

אלברטו ניסמן: הם עוזבים את ארגנטינה שעתיים לפני שאירע הפיגוע, ב-18 ליולי ב-7:00 בבוקר.

אלברטו ניסמן: מושן רבני, מי שהציע, באותה פגישה שקוימה באירן, על המיקום של הפיגוע, היה האיש שכבר, כפי שהוא אמר לכם, היה בארגנטינה מעל עשר שנים והוא הביא שלושה יעדים שהיעד הראשון היה.

אלברטו ניסמן: משלושת היעדים, היחיד או הראשון שהוציא ואושר זה היה AMIA.

אלברטו ניסמן: אנחנו עוד לא יודעים מה היו שני היעדים הבאים.

אלברטו ניסמן: למרות שרבני היה בארגנטינה כמעט 13 שנה, חשבון בבנק דה דויטש בנק פתח תיכף אחרי שחזר מאותה פגישה וסגר אותו כמה חודשים אחרי הפיגוע.

אלברטו ניסמן: כמה חודשים לפני הפיגוע הוא מקבל מאירן העברות בנקאיות בסך של כ-150,000 דולר.

אלברטו ניסמן: למעשה כמעט מרבית הסכום, 132,000 דולר, הוא אישית מושך מהחשבון הזה ימים ספורים לפני הפיגוע וקצת אחרי הפיגוע.

אלברטו ניסמן: כמה ימים אחרי הפיגוע הוא נמצא והוקלט על ידי מצלמות של שירותי הביון הארגנטינאי מחפש רכב זהה לזה שהשתמשו בפיגוע של AMIA.

אלברטו ניסמן: יש לציין שלאחר שהוא חזר מאותה פגישה באירן הוא קיבל תפקיד של דיפלומט, תפקיד שאחראי על התרבות וההסברה בשגרירות אירן בארגנטינה.

אלברטו ניסמן: למרות שהוא היה כבר עשר שנים בארגנטינה, רק ארבעה חודשים לפני הפיגוע נותנים לו את המעמד הדיפלומטי.

אלברטו ניסמן: אנחנו קיבלנו את ההסבר כאשר בדקנו מה קרה באירוע דומה, פיגוע מיקונוס, בבית קפה בגרמניה.

אלברטו ניסמן: האיש מילא אותו תפקיד שהוא שם בארגנטינה אז בגרמניה.

אלברטו ניסמן: הוא היה בכיר ביותר בקהילה השיעית בגרמניה, הוא היה אחראי על הרצח במיקונוס ובית המשפט בגרמניה קבע שהוא יישב במאסר עולם.

אלברטו ניסמן: כשבאירן מבחינים במאסר של האיש שלהם בגרמניה, אז הוא מועמד לתפקיד זה בארגנטינה ונותנים לו את החסינות הדיפלומטית.

אלברטו ניסמן: ביום שישי, שלושה ימים לפני הפיגוע, בשעה 18:00, הרכב הממולכד חונה בחניון קרוב לבניין AMIA.

אלברטו ניסמן: רבני היה שם והוא פיקח על הביצוע של החנייה של אותו רכב במקום.

אלברטו ניסמן: אנחנו מזהים את זה לאור העובדה שכמה דקות אחרי שהרכב חנה, הוא ביצע שיחה טלפונית קצרה מאוד למסגד בפלורסטה כדי כנראה לדווח שהחנייה בוצעה.

אלברטו ניסמן: יום שני בבוקר הנהג של הרכב, זה שאחר כך יגרום לפיגוע, לקח את האוטו מהחנייה.

אלברטו ניסמן: איברהים חוסיין ברו, האיש הזה, היה פעיל בחיזבאללה בלבנון.

אלברטו ניסמן: האיש הזה היה חלק ממשפחה מאוד פעילה בחיזבאללה, שלושה אחים נהרגו, מתו באירועים שונים.

אלברטו ניסמן: הבכור, שהיה שייח', גרם לפיגוע מול כוחות ישראליים בדרום לבנון, מת שם.

אלברטו ניסמן: השני מת באירוע כשהיה פעיל של החיזבאללה והשלישי זה הבחור של הפיגוע ב-AMIA.

אלברטו ניסמן: הניסיון של החיזבאללה לכסות על ההשתתפות של ברו ב-AMIA, יש הודעה לתקשורת של רדיו נור על ידי החיזבאללה במודיעין שהאיש הזה נפגע, למעשה נרצח, כך הם אומרים, בפעילות של צה"ל כשהוא חזר מאיזה שהיא פעילות מבצעית.

אלברטו ניסמן: אנחנו גילינו שלמעשה המציאות היא הפוכה, באותו יום כן קרה אירוע, אבל חייל ישראלי נרצח בפיגוע שבוצע על ידי החיזבאללה.

אלברטו ניסמן: שני אחים אחרים של אותו איש חיים בארצות הברית, בדטרויט ואני אישית הגעתי לחקור אותם בארצות הברית.

אלברטו ניסמן: בשיחות שניהלנו איתם ונתונים אחרים יכולנו לוודא שאכן האח שלהם היה זה שהיה בפיגוע.

אלברטו ניסמן: זה היה חשוב, כיוון שיכולנו לוודא מי היה המתאבד.

אלברטו ניסמן: זה אִפשר לנו להוכיח, על ידי הנוכחות של אותו ברו, שהחיזבאללה היה הזרוע המבצעת של הפעילות.

אלברטו ניסמן: אני רוצה שתדעו שכל ההוכחות שאנחנו גילינו היו למעשה על השולחן מהרגע הראשון, אבל באופן שיטתי הנושא הושתק.

אלברטו ניסמן: אולי לא היו כל הנתונים על החשבון של אותו רבני, אולי לא היו הצלבות לשיחות הטלפונים, אבל ברשימה המספר של החשבון הופיע.

אלברטו ניסמן: זה היה באמת אלפי מספרי טלפונים, זה היה מדהים, אבל אם היו מתחילים לעשות הצלבות, אז הנתונים היו שם.

אלברטו ניסמן: אבל כשקיבלנו את התוצאות האלה, היינו מאוד שמחים בגלל שיכולנו להתקדם.

אלברטו ניסמן: היה לנו באמת תסכול גדול בגלל שאמרנו לעצמנו, אם אנחנו הצלחנו, מה היה קורה אם את כל זה היו מגלים עשר שנים קודם.

אלברטו ניסמן: היתה לנו בעיה, בגלל שכל חקירה שהשופט גליאנו ביצע, פגעה במעמד של ארגנטינה בעולם כחוקרים בנושא הזה.

אלברטו ניסמן: ב-2003, כשהשופט גליאנו רואה שהכול מתמוטט לו, אז בצורה מאוד עדינה הוא מתחיל לנסות לתפוס כמה אנשים בשוליים של אירן.

אלברטו ניסמן: הוא פנה וביקש לעצור קיצונים אירנים, כאילו שקיצוניים אירנים יכולים לבצע פעילות כזאת, בלי התמיכה של הממשל.

אלברטו ניסמן: אפילו היה לו פחד לקרוא בשם חיזבאללה.

אלברטו ניסמן: הוא דיבר תמיד על קיצוניים איסלמיים פונדמנטליסטים הקשורים ל-.

אלברטו ניסמן: ואז קורה שלמעשה אירן שערנית לנושא, מבקשת שכל הפניות שנקראות פניות אדומות לאינטרפול יתבטלו, זה קורה ב-2006.

אלברטו ניסמן: אירן מצליחה בזה, הפניות האדומות בוטלו, ואז כשהקבוצה של ניסמן מתמודדת בפנייה מחדש, הם חייבים להתמודד עם מכשול שזה השם של ארגנטינה בהתמודדות.

אלברטו ניסמן: פעמיים השנה הוא היה צריך להשתתף בפגישות איפה שהיו גם נציגים אירניים.

אלברטו ניסמן: הייתי צריך להיות פעמיים בליון, במוסד הראשי של האינטרפול כדי להצביע על כל העובדות, ואז הוועדה העליונה של האינטרפול שמורכבת מ-13 מדינות, גם איסלמיות וגם מערביות, אבל ב-13 כנגד 0, פה אחד, ניתנה תמיכה לעמדה הארגנטינאית.

אלברטו ניסמן: כדי לסיים, אני אגיד לכם שאירן לא קיבלה את ההחלטה הזו ואז הרשימה של הפנייה הזאת, האדומה, באינטרפול, היתה צריכה להיות הכרעה בפגישה הכללית של האינטרפול, מפגש של כל המדינות של האינטרפול.

אלברטו ניסמן: 147 מדינות שעכשיו בחודש נובמבר האחרון נפגשו במרקש, במרוקו.

אלברטו ניסמן: שם השתתפנו ומר ניסמן הציג את העמדה הארגנטינאית ולמרות הלובי האדיר שאירן עשתה בכל המדינות, 78 מדינות הצביעו בעד, 14 נגד, ו-26 נמנעו.

אלברטו ניסמן: הבקשה נרשמה וזה היה ניצחון רציני נגד הממשל הטרוריסטי.

אלברטו ניסמן: תודה רבה.

עמירה דותן: אני רק רוצה להגיד ברוך הבא ולהודות לו מאוד.

עמירה דותן: אין לי מלים להגיד כמה שזה היה מרשים, חזק והחלטי.

עמירה דותן: יישר כוח.

יוסי ביילין: קודם כל, תודה רבה על כל הפעילות הזאת וגם על ההצגה הכנה של הכישלון הקודם.

מיכאל נודלמן: אנחנו ישבנו בוועדה הזו, היתה ישיבה, אולי לפני שש או שבע שנים, היה נציג מארגנטינה, אבל בלי כלום.

יוסי ביילין: הרבה מאיתנו היו מעורבים בתהליך הזה, כולל בפגישות עם נשיאי ארגנטינה, בייחוד עם הנשיא הקודם הקודם, שהבטיח לנו שהדברים נעשים.

יוסי ביילין: אני מאוד גם מעריך את הפעולה האחרונה בנובמבר, שגם בה היינו מעורבים, כדי לשכנע את המדינות להצביע עם הרוב.

יוסי ביילין: יש לי שתי שאלות קונקרטיות.

יוסי ביילין: אחת, אם באמת המעשה הזה נעשה כדי להעניש או לאיים על ארגנטינה, בנושא של הידע הגרעיני, איך לפי דעתך אירן חשבה שהיא משפיעה, אם היא הסתתרה כל השנים האלה מאחורי אחרים?

יוסי ביילין: האם היא סמכה יותר על יכולת החקירה של ארגנטינה שתמצא את האשמים ורצתה בזה?

יוסי ביילין: והדבר השני, כיוון שאתם יריתם מאוד מאוד גבוה, האם אתה מעריך שיש סיכוי למעצר של חלק מהאנשים האלה?

דר' אלברטו ניסמן: (באמצעות מתרגם): לאירן היה עניין שהחוזים האלה של ייעוץ ימשיכו וזה היה מעשה של נזיפה וענישה של ארגנטינה על אי קיום החוזים.

דר' אלברטו ניסמן: בשנת 91' נפסקים החוזים האלה ואז כמה חודשים לאחר מכן זה האירוע בשגרירות.

דר' אלברטו ניסמן: הכוונה לא היתה שיבצעו את החוזה, אלא היתה ענישה על זה שהפסיקה את החוזה, לא היתה כוונה שיחזרו לחוזה.

דר' אלברטו ניסמן: כשהם הוציאו את הפיגוע הראשון בשגרירות, כבר ההחלטה בארגנטינה נלקחה ולא היתה חזרה מזה, שארגנטינה מתיישרת עם ארצות הברית וארגנטינה כבר לא יכולה לספק ידע גרעיני לאירן.

דר' אלברטו ניסמן: יש גם תצהיר של עד מאוד חשוב, מדובר על זה שמנע שלא ימשיכו בחקירה באירן, טוענים שמנם, הנשיא לשעבר בארגנטינה, קיבל 10 מיליון דולר על מנת להפסיק את החקירה.

דר' אלברטו ניסמן: על השאלה השנייה קשה לי לענות.

דר' אלברטו ניסמן: אנחנו שמענו שאירן הצהירה שלא תעביר אף אחד מממלאי התפקיד שלהם, כולם בתוך אירן מקבלים תפקידים בכירים בממשלה.

דר' אלברטו ניסמן: יש לנו לדעתי שתי אלטרנטיבות.

דר' אלברטו ניסמן: לחכות שייצאו באיזה שהוא רגע ואז האינטרפול יתפוס אותם, או כל המדינות, כל הציבור, קהילת המדינות, שנגד הטרור, שאני חושב שזו תבוסה לאירן, ידרשו מאירן לקיים את ההחלטה של האינטרפול.

דר' אלברטו ניסמן: אירן היא חברה באינטרפול, השתתפה בדיונים וצריכה לקבל את ההחלטה של האינטרפול.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב ראש, רק רציתי לומר כעדות אישית, מעבר להבעת תודה, שבביקורי לפני כחמש שנים בארגנטינה, כשהייתי שר הקליטה, חשתי את היחס המיוחד מאוד כלפי מוקד הזיכרון הזה של מקום הפיגוע, ועד כמה הדבר הזה הוא מרכזי בתולדות הקהילה.

יולי יואל אדלשטיין: מרכזי במובן העצוב והשלילי, אבל עד כמה שמרכזי, וגם עד כמה שהפיגוע הזה עדיין היה נותן את אותותיו על חיי היומיום של הקהילה.

יולי יואל אדלשטיין: בין היתר, בגלל שאף פעם לא נמצאו האשמים ובין היתר בגלל שהיתה תחושה קשה, וכך אנשים אמרו לי, של מה שהצגת, של טיוח ועיוות העובדות ועיוות האמת.

יולי יואל אדלשטיין: לכן מעבר לדבר המשפטי של מציאת האמת, גילוי האמת ועשיית הצדק, אני חושב שלתוצאות החקירה יש גם תוצאה מאוד חשובה או השלכות מאוד חשובות על חיי הקהילה היהודית בארגנטינה ולמאבק באנטישמיות בכלל ומתן ביטחון אולי ליהודים בקהילות שונות בעולם, ועל זה אני הייתי רוצה להודות לך באופן אישי.

דר' אלברטו ניסמן: (באמצעות מתרגם): כבוד גדול הוא לי לשמוע את המלים האלה מפיך.

דר' אלברטו ניסמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: אין שאלות.

מיכאל נודלמן: אני רוצה להגיד כמה מלים.

מיכאל נודלמן: אנחנו יושבים בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות ותפקיד ועדה זו זה דאגה ליהודים בכל המדינות, בכל המקומות שבהם הם חיים.

מיכאל נודלמן: אני אמרתי שלפני חמש או שש שנים היתה פה ישיבה בנושא הזה, היה נציג מארגנטינה והוא לא יכול היה להגיד לנו שום דבר.

מיכאל נודלמן: אנחנו שמחים מאוד שהיום אנחנו שומעים שצדק זה צדק, ואנחנו מודים מאוד לך על העבודה שלך, עבודה טובה, קפדנית, ואני, בשם חברי הכנסת של הוועדה, רוצה לתת לך מתנה קטנה.

מיכאל נודלמן: זה מדליה של הכנסת.

מיכאל נודלמן: זו ירושלים וזו הכנסת.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה שבאת.

מיכאל נודלמן: אנחנו גם מרגישים יותר קל עכשיו שהצדק ניצח.

אפרים זדוף: אני מרגיש קצת כבן בית בוועדה הזאת, בגלל פעילויות קודמות שהוועדה עשתה ביוזמתי בעניין הנעלמים היהודים בארגנטינה.

אפרים זדוף: אני גם הייתי עד לטקסים, לישיבות מיוחדות שנעשו בוועדה הזו, לזכר הפיגוע ב-AMIA, ואני גם רוצה לשאול את יושב ראש הוועדה, או להזכיר, או לציין שבחלק מהפעילות, גם בתור ישראלי ציוני וגם בתור יליד ארגנטינה, עולה מארגנטינה, אני הגשתי הצעה ליושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת קולט אביטל, והיא הסכימה לרעיון להקים אנדרטה ממלכתית לזכר כל הנפגעים באותו פיגוע ונדמה לי שההצעה הזו, שכן הועברה לממשלה, נשארה ללא המשך וללא טיפול ורציתי לחדש את הפנייה הזאת.

אפרים זדוף: אולי עכשיו כבר הגיע הרגע, אנחנו עוד מעט 18 שנה לאחר הפיגוע, האם ניתן לממש את הרעיון?

מיכאל נודלמן: אני אפנה לשר שאחראי על טקסים, על הדברים האלה, ונראה מה יענו לנו.

מיכאל נודלמן: אני מחדש את התהליך הזה.

מיכאל נודלמן: ועוד פעם אני רוצה להגיד תודה רבה, לי אישית יותר קל עכשיו לחיות כשיש סוף לפרשה.

דר' אלברטו ניסמן: תודה רבה.