ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 339, 2007-12-19 10:00

יצחק גלנטי: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

יצחק גלנטי: אנחנו פותחים היום את הדיון בנושא של הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008), התשס"ח-2007.

יצחק גלנטי: אנחנו דנים בפרק י"ג, סעיפים 78 ו-70 שאמורים לדון בהקפאת קצבאות הבטחת הכנסה.

יצחק גלנטי: אני מבקש את נציג האוצר לומר את דברו.

משה ברסימנטוב: הסעיפים בהם מדובר הם סעיפים 71(1) ו-72(א) שמקפיאים את קצבאות הביטוח הלאומי לצד פסקאות 78 ו-79 על קצבאות הבטחת הכנסה והוראות השעה בסעיפים 82 עד 91.

משה ברסימנטוב: אני אסביר את התיקון.

משה ברסימנטוב: מוצע לקבוע כי במהלך שנת 2008 לא יעודכנו קצבאות הביטוח הלאומי ובכלל זה קצבאות הבטחת הכנסה וגמלאות נוספות לפי חוקים נוספים שאפרט אותן בהמשך כאשר הן מתעדכנות על פי השינוי במדד המחירים לצרכן בשנת 2008.

משה ברסימנטוב: הסיבה היא עמידה במסגרות ההוצאה והגירעון בתקציבי המדינה לשנת 2008.

אריה אלדד: אז אנשים יקבלו פחות כסף.

משה ברסימנטוב: אנשים לא יקבלו פחות כסף אלא הם פשוט לא יקבלו עדכון שנובע משיעור עליית מדד המחירים לצרכן.

אריה אלדד: הם יקבלו פחות ממה שמגיע להם.

יצחק גלנטי: גם בעבר לא קיבלו.

משה ברסימנטוב: העדכון האחרון היה בשנת 2006.

משה ברסימנטוב: בשנת 2007 לא היה שינוי במדד המחירים לצרכן.

יצחק גלנטי: העדכון של 2006 שולם?

יצחק גלנטי: גם לא שולם.

משה ברסימנטוב: העדכון של 2006 שולם והקצבאות עודכנו בשנת 2006 בהתאם לשיעור השינוי במדד המחירים לצרכן ושיעור העלייה במדד המחירים לצרכן.

משה ברסימנטוב: מעבר לזה, אנחנו אומרים שבשנת 2009 הגירעונות יעודכנו במלוא השינוי במדד המחירים לצרכן, גם בגין שנת 2007 וגם בגין שנת 2008.

משה ברסימנטוב: כלומר, מה שאנחנו עושים כאן זה דחייה של העדכון בשנה.

משה ברסימנטוב: אנחנו לא מבטלים את העדכון של הקצבאות.

אריה אלדד: מה יפריע לכם בשנה הבאה לעשות מה שאתם עושים היום?

משה ברסימנטוב: תיקון חקיקה דורש גם אישור של הממשלה וגם אישור שלכם.

משה ברסימנטוב: אם סדרי העדיפויות של הממשלה יכתיבו, יכול להיות שגם בשנה הבאה תהיה הצעה כזאת.

משה ברסימנטוב: הסכומים בהם מדובר הם כמיליארד ו-300 מיליון שקלים באופן כולל, מתוכם 300 מיליון באופן ישיר מתקציב המדינה ומיליארד שקלים מתקציב של המוסד לביטוח לאומי שגם בו תקציב המדינה משתתף בלמעלה מ-50 אחוזים באופן שוטף.

עמיר פרץ: מאיפה באים ה-300 מיליון שקלים?

משה ברסימנטוב: 300 מיליון שקלים הם בעיקר לגמלת הבטחת הכנסה.

משה ברסימנטוב: גמלאות שמשולמות באופן ישיר על ידי אוצר המדינה במימון מלא של אוצר המדינה ולא על ידי המוסד לביטוח לאומי.

משה ברסימנטוב: לדוגמה, השלמת הכנסה לגיל העבודה, השלמת הכנסה לקשישים וקצבאות שמשולמות לקשישים באופן ישיר מאוצר המדינה ולא על ידי המוסד לביטוח לאומי.

משה ברסימנטוב: פרק י"ג: ביטוח לאומי 71.

משה ברסימנטוב: בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב) התשנ"ה-1995 (בפרק זה – חוק הביטוח הלאומי) (1) בסעיף 1, בהגדרה "הסכום הבסיסי", בסיפא – (א) פסקה (1) יבוא: "(1א) ביום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) – לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני היום האמור לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום ז' בטבת התשס"ז (1 בינואר 2007)".

משה ברסימנטוב: (ב) בפסקה (2), במקום "2007 ואילך" יבוא "2010 ואילך".

משה ברסימנטוב: 72.

משה ברסימנטוב: תיקון חוק הביטוח הלאומי – תחילה ותחולה (א) ההגדרה "הסכום הבסיסי" שבסעיף 1 לחוק הביטוח הלאומי, בנוסחה בסעיף 71(1) לחוק זה, תחול על גמלאות המשתלמות בךעךד יום תחילתו של חוק זה (בפרק זה – יום התחילה) ואילך.

משה ברסימנטוב: (ב) תחילתו של סעיף 28ב לחוק הביטוח הלאומי, כנוסחו בסעיף 71(3) לחוק זה ושל ביטול סעיף 33 לחוק הביטוח הלאומי, כאמור בסעיף 71(5) לחוק זה, ביום י"א בטבת התשס"ז (1 בינואר 2007).

משה ברסימנטוב: (ג) סעיף 32 לחוק הביטוח הלאומי, כנוסחו בסעיף 71(4) לחוק זה, יחול על הקצבות אוצר המדינה למוסד לביטוח לאומי (בפרק זה – המוסד), החל ביום ט"ו בטבת התש"ע (1 בינואר 2010).

עמיר פרץ: מה המדד המצטבר?

משה ברסימנטוב: 2.8.

עמיר פרץ: מה היה הצפי של המדד ל-2007?

משה ברסימנטוב: הצפי היה סביב – תלוי מתי – מ-2 ל-2.5 אחוזים.

משה ברסימנטוב: 78.

משה ברסימנטוב: תיקון חוק הבטחת הכנסה בחוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980 בסעיף 1, בהגדרה "הסכום הבסיסי" (1) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) ביום ה' בטבת התשס"ט (21 בינואר 2009) – לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני היום האמור לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום ז' בטבת התשס"ז (1 בינואר 2007)".

משה ברסימנטוב: (2) בפסקה (2), במקום "2007 ואילך" יבוא "2010 ואילך".

משה ברסימנטוב: 79.

משה ברסימנטוב: תיקון חוק הבטחת הכנסה – תחולה ההגדרה "הסכום הבסיסי" שבסעיף 1 לחוק הבטחת הכנסה, כנוסחה בסעיף 78 לחוק זה, תחול על גמלאות המשתלמות בעד יום התחילה ואילך.

פרק י"ד: 82.

פרק י"ד: הגדרות בפרק זה – "היום הקובע" – ד' בטבת התשס"ט (31 בדצמבר 2007).

פרק י"ד: "התקופה הקובעת" – התקופה שמיום כ"ג בטבת התשס"ח (1 בינואר 2008) עד יום ד' בטבת התשס"ט (31 בדצמבר 2008).

פרק י"ד: 83.

פרק י"ד: תגמולים המשתלמים לפי חוקים שונים – הוראת שעה על אף האמור בחוקים המנויים להלן או לפיהם, סכומי התגמולים לפי החוקים האמורים לא יעודכנו בתקופה הקובעת, וסכומי התגמולים ששולמו לפפי חוקים אלה בתקופה הקובעת יהיו סכומי התגמולים שהיו משתלמים לפי חוקים אלה ביום הקובע, ואלה החוקים: (1) חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי"ט-1959.

פרק י"ד: (2) חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש"י-1950.

פרק י"ד: 84.

פרק י"ד: הטבות נוספות הניתנות לפי חוקים שונים – הוראת שעה על אף האמור בחוקים המנויים בסעיף 83 או לפיהם, סכומי ההטבות הניתנות לפי החוקים האמורים ולפי כל הסכם לא יעודכנו בתקופה הקובעת, וההטבות הניתנות בתקופה האמורה יהיו בסכומים שבהם ניתנו ביום הקובע, ואם הם ניתנות בשווה כסף – כך ששוויין בכסף לא יעלה על שוויין ביום הקובע.

פרק י"ד: לעניין זה "הטבות" – כל הטבה שאינה תגמול, הניתנת בין בכסף ובין בשווה כסף, למי שמשתלם לו תגמול לפי אחד החוקים המנויים בסעיף 83, עקב היותו זכאי לתגמול כאמור.

פרק י"ד: 85.

פרק י"ד: חוק סל הקליטה – הוראת שעה על אף האמור בסעיף 3 לחוק סל הקליטה, התשנ"ה-1994, לא יעודכן סל הקליטה בתקופה הקובעת.

פרק י"ד: 86.

פרק י"ד: חוק לפיצוי נפגעי גזזת – הוראת שעה על אף האמור בחוק לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ"ד-1994, סכומי ההטבות הניתנות לפי החוק האמור לא יעודכנו בתקופה הקובעת.

פרק י"ד: בסעיף זה "הטבות" – כל מענק, קצבה, פיצוי או תשלום אחר, בין בכסף ובין בשווה כסף.

פרק י"ד: 87.

פרק י"ד: חוק לפיצוי נפגעי פוליו – הוראת שעה על אף האמור בחוק לפיצוי נפגעי פוליו, התשס"ז-2007, סכומי ההטבות הניתנות לפי החוק האמור לא יעודכנו בתקופה הקובעת.

פרק י"ד: בסעיף זה "הטבות" – כל מענק, קצבה, פיצוי או תשלום אחר, בין בכסף ובין בשווה כסף.

פרק י"ד: 88.

פרק י"ד: חוק הביטוח הלאומי – הוראת שעה על אף האמור בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 (בפרק זה – חוק הביטוח הלאומי), לא יעודכנו בתקופה הקובעת סכומי ההטבות הניתנות לפי החוק האמור.

פרק י"ד: בסעיף זה "הטבות" – כל מענק, קצבה, פיצוי או תשלום אחר, בין בכסף ובין בשווה כסף.

פרק י"ד: 89.

פרק י"ד: חוק הבטחת הכנסה – הוראת שעה על אף האמור בחוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980, לא יעודכנו בתקופה הקובעת סכומי ההטבות הניתנות לפי החוק האמור.

פרק י"ד: בסעיף זה, "הטבות" – כל מענק, קצבה, פיצוי או תשלום אחר, בין בכסף ובין בשווה כסף.

פרק י"ד: 90.

פרק י"ד: הסכם בדבר גמלת ניידות – הוראת שעה על אף האמור בהסכם בדבר גמלת ניידות שנערך לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי, סכומי ההטבות הניתנות לפי ההסכם האמור לא יעודכנו בתקופה הקובעת.

פרק י"ד: בסעיף זה, "הטבות" – כל מענק, קצבה, פיצוי או תשלום אחר, בין בכסף ובין בשווה כסף.

פרק י"ד: 91.

פרק י"ד: סכומי הגמלאות לאחר תום התקופה הקובעת (א) בסעיף זה – "גמלה" – כל אחד מאלה: (1) תגמולים כאמור בסעיף 83.

פרק י"ד: (2) סל קליטה כאמור בסעיף 85.

פרק י"ד: (3) הטבות כאמור בסעיפים 86 ו-87. (4) גמלת ניידות כאמור בסעיף 90.

פרק י"ד: "סכום העדכון בתקופה הקובעת" – הסכום שהיה מתווסף לסכום הגמלה במהלך התקופה הקובעת אלמלא הוראות פרק זה.

פרק י"ד: (ב) במועד העדכון הראשון של גמלה שבסמוך לאחר תום התקופה הקובעת, יתווסף לסכום הגמלה סכום העדכון בתקופה הקובעת.

יגאל בן-שלום: אני רוצה לעדכן את חברי הכנסת בהשפעה הצפויה המצטברת של אי עדכון הקצבאות.

יגאל בן-שלום: בין 2002 ל-2005 הממשלה החליטה להקפיא את הקצבאות והן לא עודכנו בכלל.

יגאל בן-שלום: בשנת 2006 הן עודכנו לפי מדד המחירים.

יגאל בן-שלום: אנחנו חושבים שלא רק שצריך לעדכן את הקצבאות אלא שצריך לעדכן אותן לפי השכר הממוצע במשק כדי להשוות את העדכון של מקבלי הקצבאות לעלייה ברמת החיים של כל האוכלוסייה.

יגאל בן-שלום: מה שנוצר בשנים האחרונות הוא שהגמלאים כולם הפסידו 2 מיליארד שקלים מהעובדה שלא עודכנו הקצבאות ומהעובדה שהן עודכנו בשנת 2006 על פי המדד.

יגאל בן-שלום: זה הפסד מצטבר של העבר בסכום של 2 מיליארד שקלים.

יצחק גלנטי: זה הפסד או זה גזל?

יצחק גלנטי: זה גזל ולא הפסד.

יצחק גלנטי: זה כסף של הגמלאים ששולם בשעתו על ידי הגמלאים למוסד לביטוח לאומי וכעת לא משלמים להם.

יצחק גלנטי: אני קורא לזה גזל ואתה קורא לזה הפסד.

יגאל בן-שלום: אני רוצה לתת תמונת מבט מקצועית ואובייקטיבית של המוסד לביטוח לאומי.

יגאל בן-שלום: כלומר, העובדה שלא עודכנו הקצבאות, ירדו מהכנסותיהן של מקבלי הקצבאות בערך 2 מיליארד שקלים.

יגאל בן-שלום: בעתיד, מבחינת תחולת העוני, ממשלת דווקא עשתה כמה צעדים על מנת לצמצם את העוני וקיבלה החלטות.

יגאל בן-שלום: הקפאת הקצבאות פועלת בדיוק בכיוון ההפוך.

יגאל בן-שלום: העוני בתקופה של הקפאת הקצבאות עלה מ-18 אחוזים ל-20.6 אחוזים.

יגאל בן-שלום: השנה הודענו על התייצבות בממדי העוני ואפילו ירידה קלה.

יגאל בן-שלום: אם נקפיא את הקצבאות, עשינו חישובים בביטוח הלאומי, זה יוסיף לעוני עוד חצי אחוז.

יגאל בן-שלום: כלומר, זאת תוספת לתחולת העוני בישראל של בערך חצי אחוז.

יגאל בן-שלום: ץ מבחינת המוסד לביטוח לאומי, הגישה שלנו היא חד משמעית.

יגאל בן-שלום: אין שום זכות ושום סמכות, לדעתנו, לקחת ולהודיע לאלה שמקבלים קצבאות כדין שאומרים להם שבשנת 2002 הייתה מצוקה תקציבית, הייתה בעיה של גירעון תקציב המדינה והייתה בעיה של גלובליזציה לכאורה, אבל היום, בשנת 2007, בעידן של צמיחה, בעידן של צמיחה של 4-5 אחוזים, אני חושב שלא יתכן לומר שכל עם ישראל, השכר הממוצע שלו יעלה השנה בשיעור מסוים.

יגאל בן-שלום: בשנה שעברה, אגב, השכר הממוצע עלה ב-3 אחוזים יותר מאשר המדד וזה שעדכנו רק לפי המדד, זה פגע בגמלאים.

יגאל בן-שלום: בשנה של צמיחה אנחנו חושבים שהמקורות של האוצר לא צריכים להיות המקור הזה של ביטוח לאומי, של מיליארד ו-300 מיליון שקלים.

יגאל בן-שלום: אם יבקשו מאתנו, נצביע להם על מקורות אחרים מבלי לפגוע בתקציב המדינה.

יגאל בן-שלום: לא יתכן לנצל את העובדה שמדובר באוכלוסייה חלשה.

יגאל בן-שלום: אני בעצם מייצג כרגע 700 אלף קשישים וזקנים מהם 50 אלף מקבלי הבטחת הכנסה, נכים ונפגעי עבודה, 2 מיליון אנשים שבהחלטה באים ולוקחים להם זכות בסיסית שמגיעה להם, זכות בסיסית של העדכון.

יגאל בן-שלום: אני חושב שהוועדה לא צריכה לתת לזה יד, מה גם שמצב המשק אומר שלא רק שלא צריך להפסיק את העדכון אלא צריך אפילו להעלות את העדכון ולהצמיד לפי השכר הממוצע במשק ולא לפי מדד המחירים לצרכן.

אבשלום וילן: הביטוח לאומי הוא מחלקה באוצר או שהוא גוף עצמאי?

יגאל בן-שלום: אני רואה אותו כגוף עצמאי.

יגאל בן-שלום: על פי ההחלטות שהתקבלו בשנים האחרונות, לאוצר הייתה השפעה גדולה מאוד עליהן.

אבשלום וילן: אני משלם לך ביטוח לאומי ואתה חברת ביטוח לכל דבר, מה פתאום האוצר מגביל אותך כאשר לך יש עודפים?

יגאל בן-שלום: אני גוף עצמאי.

יגאל בן-שלום: על פי החוק את העודפים שלי אני צריך להשקיע בבנק ישראל בריבית מסוימת והכספים האלה בבנק ישראל מהווים חלק מהתקציב השוטף של האוצר בכל מקרה כשהוא בא לתכנן את התקציב שלו.

אבשלום וילן: חלק מיועד למימון הגירעון.

אבשלום וילן: למה תמיד על כבשת הרש אתם עושים את התרגיל הפיננסי הזה?

אבשלום וילן: זאת הרי שערורייה לאומית.

אבשלום וילן: תבין מה אתה עושה כאן.

משה ברסימנטוב: אין כאן תרגיל פיננסי והרבה לדבר מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי על קיפוח הקשישים.

משה ברסימנטוב: כפי שבוודאי ידוע לחברי הוועדה, הממשלה קיבלה לאחרונה החלטה להעלות את הקצבאות לקשישים בכמיליארד וחצי שקלים.

יצחק גלנטי: אלה מלים, מלים, מלים אבל בפועל לא קורה שום דבר בשטח.

אבשלום וילן: ביום שתעשו מרד, יהיה.

יצחק גלנטי: תצטרף אלינו.

יגאל בן-שלום: בביטוח לאומי עשינו חישוב.

יגאל בן-שלום: על פי חישובי האוצר בתקציב המדינה התקבולים מביטוח לאומי אליהם בגין ההשתתפות שלנו בתקציב האוצר הם בערך 14 מיליארד שקלים.

יגאל בן-שלום: אצלכם רשום 14 מיליארד שקלים.

יגאל בן-שלום: אנחנו עשינו חשבון וראינו שהגבייה שלנו תהיה בערך 15,8 מיליארד שקלים.

יגאל בן-שלום: כלומר, עוד מיליארד וחצי שקלים יהיה לאוצר מהגבייה של ביטוח לאומי.

אבשלום וילן: הם הלאימו את חברת הביטוח ומשחקים אתה לצורכיהם.

אבשלום וילן: לממלכה מותר לפשוע.

אבשלום וילן: זה קורה כבר כמה שנים ומעניין אם באירופה זה גם עובד כך.

אבשלום וילן: מעניין אם בגרמניה זה עובד כך.

אבשלום וילן: כאן זה ויכוח עקרוני.

אבשלום וילן: אתה היית צריך לייצג את זה, אתה בממשלה, אתה מייצג את הקשישים האלה.

יצחק גלנטי: תודה רבה על הערתך.

יצחק גלנטי: אל תדאג.

יצחק גלנטי: היכן שצריך לייצג זה, אני מייצג את זה.

יצחק גלנטי: אתה רוצה להירשם לזכות דיבור, בבקשה, אבל אתה לא יכול לשאול ולשאול.

אריה אלדד: שאלה למנכ"ל הביטוח הלאומי.

אריה אלדד: מדבריך הבנתי שאתה מציע לעדכן את הקצבאות.

יגאל בן-שלום: בוודאי.

אריה אלדד: ב-2002, ב-2003, ב-2004 וב-2005 לא עודכנו הקצבאות.

אריה אלדד: הסוס כמעט התרגל לא לאכול.

אריה אלדד: למה להפסיק את הניסוי עכשיו?

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, חבריי לביטוח הלאומי ולאוצר.

עמיר פרץ: אני לא חושב שצריך להרבות במלים.

עמיר פרץ: עלו כאן סוגיות מאוד עקרוניות כמו עצמאות הביטוח הלאומי.

עמיר פרץ: אין ספק שזאת סוגיה שעוד נצטרך להידרש אליה ולדון בה וזה תהליך מאוד ארוך של כרסום במעמדו של הביטוח הלאומי.

עמיר פרץ: האוצר פיתח שיטה של שיפוי בגין סעיפים מסוימים ובכך הוא יוצר הזרמה תקציבית וגם יוצר לגיטימציה להתערבות שלו.

עמיר פרץ: הסוגיה הזאת היא סוגיה כבדה ואני מקווה שיושב-ראש הוועדה ימצא לנכון לקיים עליה דיון ספציפי בלי שום קשר לוויכוח שמתקיים היום סביב הסעיפים שעומדים על סדר היום.

עמיר פרץ: צריך לקחת בחשבון כמה דברים.

עמיר פרץ: כפי שאמר נציג האוצר ביושר, ואני חושב שהוא ייצג את הדברים, הוא לא קובע ואני מציע שלא נתקוף אותו כי הוא מייצג מדיניות של ממשלה אבל הוא הציג אותה בצורה שקופה לחלוטין וגם אמר שהתכנון התקציבי התבסס על עלייה של 2.4 אחוזים.

עמיר פרץ: התחזית שהייתה 2.4 עליית מדד היא לא כזאת אלא אנחנו נמצאים ב-2.8 אחוזים.

עמיר פרץ: הוא אמר שהחלוקה היא מיליארד שקלים מהביטוח הלאומי ו-300 מיליון שקלים מהאוצר והמשמעות היא מאוד פשוטה.

עמיר פרץ: מיליארד שקלים, אין להם שום סיבה להיות חלק מהדיונים האלה.

עמיר פרץ: הם לא שאלה של מסגרת תקציב אלא הם כסף שנמצא בביטוח הלאומי.

עמיר פרץ: יכול להיות שיבוא האוצר ויאמר שהוא בכל זאת רוצה לנצל את ההזדמנות ולקחת עוד מיליארד שקלים כדי להאיץ את תהליך כיסוי הגירעון, אבל יש מספיק עודפי תקציב כדי לכסות את הגירעון.

עמיר פרץ: לכן אנחנו דנים היום ב-300 מיליון קלים בלבד שקשורים לחוק התקציב.

עמיר פרץ: מעבר לזה, כל השאר הם מניפולציה שאין לה שום מקום.

עמיר פרץ: ב-300 מיליון שקלים אלה צריך לדון ואולי חמישית כי אם התחזית הייתה 2.4 אחוזים אינפלציה ויש 2.8 אחוזים, הרי שזה אומר שמישהו תכנן בתוך בסיס התקציב לשלם תוספת של 2.4 אחוזים.

עמיר פרץ: לכן אני חושב שמה שאנחנו רואים היום הוא דבר שאין לו שום מקום.

עמיר פרץ: זה כל כך לא הוגן לקחת את שנת 2006 ואחר כך לומר שכאשר יש אינפלציה אפס אני לא מעדכן, ועכשיו, כאשר לפתע יש אינפלציה – ואני מסכים עם מנכ"ל הביטוח הלאומי שצריך להצמיד את זה לשכר הממוצע במשק ולא למדד – אבל אם יש באמת מצב שיש גזלה של כבשת הרש, זה המקרה.

עמיר פרץ: לכן אדוני היושב-ראש, אני חושב שדינן של ההצעות האלה להידחות על הסף.

עמיר פרץ: אין להן שום סיבה, לא תקציבית, לא ערכית ולא מוסרית.

עמיר פרץ: אני מציע שהוועדה תצביע היום ותכריע ולא תשאיר את האוכלוסיות האלה במתח במשך כל התקופה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, אני לא יודע מאיפה להתחיל, אם לצחוק או לבכות.

סטס מיסז'ניקוב: עזבתי את ישיבת ועדת הכספים כדי להשתתף בדיון הזה.

סטס מיסז'ניקוב: משום מה חילקנו בין שתי הוועדות את הקיצוצים או את ההקפאות הכי כואבות לאוכלוסיות שאני לא רוצה להשתמש במילה נזקקות כי האוכלוסיות האלה לא נזקקות אלא אלה אוכלוסיות גאות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מתחבר לדברים שאמר חבר הכנסת עמיר פרץ.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מאבדים כאן ערכיות שעוד נשארה לנו.

יצחק גלנטי: ערכיות ומוסריות.

סטס מיסז'ניקוב: וגם מוסריות.

סטס מיסז'ניקוב: כל מילה שאמרת לגבי הצמדה לשכר הממוצע במשק, גם מבחינה כלכלית, גם מבחינה ערכית ומוסרית, היא נכונה.

סטס מיסז'ניקוב: המדד נמצא עכשיו בעלייה, אבל בטוח הוא לא יהיה באותה עלייה כפי שנמצא בעלייה השכר הממוצע במשק.

קריאה: לאורך זמן עדיף השכר הממוצע.

סטס מיסז'ניקוב: בדיוק.

סטס מיסז'ניקוב: עדיף שהקצבאות יהיו צמודות לשכר הממוצע, אבל זה לא הדיון אלא הדיון כאן הוא על ההקפאה.

סטס מיסז'ניקוב: לא משנה אם מדובר בהקפאה מהשכר הממוצע במשק או מהמדד.

סטס מיסז'ניקוב: יכול להיות שבאוכלוסיות מסוימות ההקפאה הזאת תפגע במעט ויהיה מדובר בכמה שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: אמנם הכנתי איזשהו נאום חוצה לבבות, אבל כיוון שרשימת הדוברים היא ארוכה ומניסיוני אני יודע שיושבת-ראש הכנסת לא אוהבת שאנחנו גולשים לתוך דיון במליאה, אני אומר רק כמה מלים.

סטס מיסז'ניקוב: לא נולדתי במדינת ישראל אלא הגעתי אליה בשנת 1982 כאשר ההורים שלי הביאו אותי לכאן.

סטס מיסז'ניקוב: לפני הוריי כל העולם היה פתוח והם יכלו להגיע לארצות-הברית, לאוסטרליה, לקנדה ולעוד מקומות אבל הם בחרו להשתקע במדינת ישראל בגלל הערכיות, בגלל שזאת מדינת העם היהודי, מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: מה שקורה הוא שאני רואה שבהקפאת גמלאות וקצבאות אנחנו פוגעים באותם ערכים עליהם גדלנו ובגללם עלינו ארצה.

סטס מיסז'ניקוב: יסלחו לי הנכים, האימהות החד-הוריות וכל הקבוצות האחרות שפגיעה בהן היא אנושה ואני אתכם ואני נגד הפגיעה, אבל אני רוצה להתייחס לקבוצה מצומצמת כי אי אפשר לדבר באופן גורף על הכל למרות שזאת מהות העניין.

סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על קבוצה של נכי צה"ל, על קבוצת אלמנות, יתומים, הורים שכולים שזה פן מאוד מצומצם אבל פן מאוד חשוב בכל הנושא הזה של הפגיעה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע בכמה מסתכמת הפגיעה הזאת לגבי כל אחד ואחד מהם, ויכול להיות שמדובר בשקל אחד או באגורה אחת, אבל זאת בכלל לא המהות.

סטס מיסז'ניקוב: בעצם זה שמדינת ישראל דרך משרד האוצר חושבת לעצמה לפגוע באותן אוכלוסיות ולאבד טיפת מוסריות וערכיות, אני לא אוהב לדבר בפאתוס, אבל זה אפילו יותר מעצוב.

סטס מיסז'ניקוב: אני יודע שאתה לא מקבל החלטה היום, אבל אני מציע לבטל את הגזרה הזאת ולו רק בגלל הסיבות שפירטתי עכשיו כי אחרת אנחנו נראה בפני עצמנו ובפני החברה שלנו כאטומים לחלוטין, כמטומטמים לחלוטין.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע מה זכות הקיום שלנו כאן

סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו בחוק ההסדרים מכניסים את הפגיעה בכל הקבוצות החלשות, אבל דווקא הזכרתי עכשיו אוכלוסייה שאנחנו חייבים לה כל כך הרבה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אומר שאין הצבעות היום ואני לא יודע מתי הן תתקיימנה, ואני גם לא יודע אם אוכל להשתתף בהן, אבל בכל מקרה אני מבקש להגיש הסתייגות שלי ושל כל סיעת ישראל ביתנו להפריד את הקבוצה שציינתי מיתר הקבוצות.

סטס מיסז'ניקוב: בשם מפלגת ישראל ביתנו אני נגד ההקפאה לרוחב ולאורך שנמצאת היום בחוק ההסדרים.

אריה אלדד: הדברים הם לגמרי פשוטים.

אריה אלדד: הכסף הזה איננו של האוצר אבל האוצר לוקח אותו מהשכבות החלשות.

אריה אלדד: אינני מתכוון להאריך בדבריי אבל אני רוצה בשם חברת הכנסת יחימוביץ שביקשה ממני ובשם חברת הכנסת מרינה סולודקין, להכניס הסתייגות בחוק שהסעיפים שהוצעו יימחקו.

דב חנין: אני חושב שההצעה של משרד האוצר כאן היא בגדר שערורייה.

דב חנין: כאשר אנחנו מדברים על עדכון, אנחנו מדברים בסך הכל על שמירת ערך.

דב חנין: אנחנו לא מדברים על איזושהי זכות או איזשהו משהו יוצא דופן אלא אנחנו מדברים על כספי מבוטחים ואלה לא כספי האוצר.

דב חנין: שולחים את היד בצורה צינית לכספים שלא שייכים להם ולוקחים מאנשים את הזכות הבסיסית שלהם.

דב חנין: הרשימה היא פשוט רשימת זוועות – קשישים, נכים, נפגעי פוליו, נפגעי גזזת.

דב חנין: רק סעיף אחד שכחו להוסיף לרשימה הזאת וזאת רשימת השרים שדווקא השכר שלהם מעודכן.

דב חנין: הם מעודכנים ואצלם הכל בסדר.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני אומר בצער שאני לא חושב שמדובר בטעות אלא אני חושב שמדובר כאן בהשקפת עולם.

דב חנין: קרה לזה נשיא המדינה קפיטליזם חזירי, אבל ללא ספק זה גם קפיטליזם אכזרי.

דב חנין: אני חושב שלא במקרה לא נמצאים כאן נציגי סיעת הליכוד כי המדיניות הזאת שמתבצעת עכשיו היא בדיוק מדיניותו של נתניהו.

דב חנין: אני מתפלא שהמדיניות הזאת מתבצעת על ידי ממשלה שנבחרה על סדר יום אחר.

דב חנין: אתם הבטחתם סדר יום חברתי, אתם הבטחתם חמלה, אתם הבטחתם דאגה למוחלשים אבל אתם ממשיכים את אותו קו אכזרי וחסר לב שהתנהל פה בכנסת קודם לכן.

דב חנין: אני חושב שאת כל הקיצוצים האלה צריך לבטל.

דב חנין: בשם סיעת חדש, בשם שלושת סיעת חדש, אני מבקש למחוק את כל הסעיפים בהם מדובר ובמקום הסעיפים האלה אני מבקש שייכתב שבתוך חצי שנה ישובצו כל הנפגעים וכל האנשים שקצבאותיהם לאורך שנים נשללו מהם, וכי כל הקצבאות וכל הפגיעות האלה יוחזרו להם באופן רטרואקטיבי בתוך חצי שנה מהיום.

יצחק זיו: אני מתפלא שמזכירים את המילה הקפאה כי היא לא קיימת.

יצחק זיו: היא קיימת אולי באוצר, אבל אנחנו כאן לא מדברים על הקפאה כי עבורנו המילה הזאת נמחקה.

יצחק זיו: האוצר, ביטוח לאומי וכולם מודים שבעצם גזלו את הכסף כל השנים עד היום והתרגלו לכך.

יצחק זיו: עכשיו אין אינפלציה.

יצחק זיו: כאשר לא היה מדד, היינו זקוקים למדד ושוב הכניסו את הכסף לכיס.

יצחק זיו: אני מבקש שיהיה ברור לכולנו שזאת חייבת להיות מערכת סגורה.

יצחק זיו: זה חייב להיות כסף צבוע שהאוצר לא יוכל להכניס את היד אליו.

יצחק זיו: זה כסף שלנו אותו שילמנו כל החיים.

יצחק זיו: הוא שלנו ואף אחד לא יכניס יד אליו.

אבשלום וילן: אני חושב שכל ההקפאות האלה צריכות לעבור מהעולם משום שהן נולדו בחטא, הן אנטי-כלכליות, הן מנוגדות לכל תפיסת הביטוח ובסופו של דבר לא יהיה פה ביטוח לאומי ואנשים כאן ייזרקו לרחוב ותהיה כאן תרבות ההומלסים.

אבשלום וילן: למה שמישהו ישלם לביטוח הלאומי אם הוא יודע שאחרי כן זה לא ביטוח עצמאי שאתה גם מקבל מה שאתה צריך אלא האוצר קובע והוא המלאים אותו?

יצחק גלנטי: הוא חייב לשלם על פי חוק לביטוח הלאומי.

אבשלום וילן: כל זמן שהמוסד עצמאי, זה יעבוד.

יצחק גלנטי: העובדה שהאוצר עבריין לא הופכת את העובד לעבריין.

אבשלום וילן: יש פה נבל ברשות התורה.

אבשלום וילן: ממשלת ישראל משנת 2001 בעצם מלאימה את הביטוח הלאומי ויוצרת מצב בו הוא איבד את עצמאותו וכספי מבוטחים לא מוחזרים להם על פי דין ועל פי חוק אלא בהחלטות ממשלה עם אישור הרובוט האוטומטי בכנסת בחוק ההסדרים.

אבשלום וילן: כל האלטרנטיבות שהצגנו שאתה יכול להביא ממקורות, אני יכול להציג אותן שוב, אבל חבל על הזמן ואמר אותן חבר הכנסת עמיר פרץ.

אבשלום וילן: אין שום בעיה אם רק היו משנים את התפיסה.

אבשלום וילן: זה הכל אידיאולוגיה.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, הגשתי לך בשם סיעת מרצ את כל רשימת ההסתייגויות.

אבשלום וילן: כל החוקים האלה, אחת דינם – להתבטל.

אבשלום וילן: אני באמת מציע לך ידידי יושב-ראש ועדת הכספים, כאן זה לא עניין פוליטי אלא זה עניין של ערכים נורמליים של בני אדם.

אבשלום וילן: אם תהיה התלכדות של ש"ס, שלכם, של העבודה יחד עם האופוזיציה, הדברים האלה יוצאו ואין בעיה תקציבית וזה השקר הגדול ביותר.

אבשלום וילן: אני מוכן להוכיח את זה מתמטית, אבל נשאיר את זה לישיבה אחרת.

אפרים סנה: כל לב הדיון הזה הוא ערכי ופיננסי ולא משפטי.

אפרים סנה: יש פה מסר הכי גרוע שממשלה יכולה לשדר לציבור והוא במי היא פוגעת - במי שתרם את היקר ביותר למדינה ומי שהגורל היכה בו בצורה הכי אכזרית ואני מתכוון לנכים.

אפרים סנה: מה עוד נשאר?

אפרים סנה: לא רעדה לכם היד כאשר חתמתם על הדברים האלה?

קריאה: הלב לא רועד להם.

אפרים סנה: היד חותמת.

אפרים סנה: אני רוצה לשאול שאלה מאוד מעשית.

אפרים סנה: מה המשמעות שאין היום הצבעה?

אפרים סנה: אם המשמעות היא שהדבר הזה ב-31 בדצמבר בחצות הלילה עבר מן העולם, בסדר, אבל השאלה אם אין לנו איזשהו מארב במורד הדרך.

אפרים סנה: היות שאתה מייצג סיעה חברתית, אתה יושב-ראש הוועדה, אנא, אמור לנו מה המשמעות שאין היום הצבעה.

יצחק גלנטי: אני רק ארמוז לך ואומר שאין פה שום מארב במורד הדרך.

נאדיה חילו: אבל למה לא מצביעים?

יצחק גלנטי: את השאלה השנייה, בוא נשאיר אותה פתוחה.

יצחק גלנטי: קיבלת תשובה?

אפרים סנה: קיבלתי, כן.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אני חייב לומר שאני יושב בחדר הזה 23 שנים וזה מסוג ההצעות הכי מתועבות שיכולות לבוא לשולחן הזה ואני אוכיח את זה מיד.

רן כהן: אני חייב להעיר הערה אחת מוקדמת.

רן כהן: הפיצול הזה בין הדיון לבין ההצבעה, אדוני היושב-ראש, הוא רע מאוד והסיבה היא מאוד פשוטה, כי בדיון כולם יהיו נגד, אבל כאשר יבואו להצבעה, יביאו את המצביעים שירימו את היד באופן אוטומטי בעד הממשלה ובעד האוצר.

קריאה: אין סכנה כזאת.

רן כהן: נראה.

רן כהן: גם זה יש לי ניסיון בחדר הזה וכבר ראיתי דברים.

רן כהן: אני רוצה לומר לכולם - ואולי גדעון בן-ישראל הוא היחיד שזוכר את העניין גם מכאן – שהעניין של ההצמדה הוא לא עניין של תוספת הטבה אלא זה חלק אינטגרלי של שמירת הערך של הקצבה באחזקת האנשים הללו לחיות.

רן כהן: זה לא איזה דבר שניתן כמתנה שעכשיו האוצר לוקח אותה בשעה קשה, מה עוד שהשעה היא לא קשה, אלא זה ממש חלק אינטגרלי של שמירת ערך כוח הקנייה של הקצבה.

רן כהן: הביטול של זה הוא ממש גזרה והוא גזלה מאנשים במצב הכי קשה.

רן כהן: צריך לזכור שמדינת ישראל בשנים האחרונות נתנה 15 מיליארד שקלים במסגרת הרפורמה במס לעשירון העליון.

רן כהן: כאן גוזלים את גזלת הרש מאנשים שהם במצב הכי קשה.

רן כהן: אגב, חלק מהאנשים האלה נתנו באמת את חייהם כמו שאפרים סנה אומר בצדק, אם זה נכי צה"ל ואפילו נכי תאונות עבודה שאלה הם אנשים שנפצעו ונפגעו תוך כדי יצירת היש הכלכלי של מדינת ישראל, או אנשים שהם נפגעי גורל.

רן כהן: ממי לוקחים ולמי נותנים?

רן כהן: אלוהים אדירים, איזה מצפון יש פה להציע את ההצעות האלה?

רן כהן: אני רוצה לומר לכם, והפעם ברשותכם אני גם אומר את זה כמי שהיה פעם שר התעשייה והמסחר, שצריך לזכור דבר אחד, שזאת פגיעה גם בכלכלה של ישראל.

רן כהן: זה כוח הקנייה של האנשים הפשוטים.

רן כהן: נותנים לעשירון העליון, מגלגלים כסף, עושים בורסה, מעבירים לחוץ לארץ, אבל כאן מדובר באנשים שצריכים לקנות לחם, בשר, ירקות, לחמם את הבית, בגדים, מתנה לילד, להביא מתנה לנכד.

רן כהן: לא מתביישים?

רן כהן: את זה גוזלים?

רן כהן: ולמי נותנים?

רן כהן: באמת, אתם חייבים בעניין הזה לעצור את המגפה הנוראה האנטי-חברתית הזאת ממש בעודה באיבה.

רן כהן: חייבים כאן מצפון של חברי כנסת, חייבים להיות אמיצים גם אם הם שייכים לממשלה.

רן כהן: לא יכול להיות שתהיו אוטומטים, שתרימו ידיים באופן אוטומטי.

רן כהן: תפעילו את המצפון, תפעילו את היושר, תפעילו את ההגינות כדי שהדבר הזה לא יעבור.

רן כהן: אני אומר לכם – ואני אף פעם כמעט לא אומר את זה אלא עכשיו – שמי שיצביע בעד זה, הוא חסר מצפון ואין לי מילה אחרת.

רן כהן: מי שמצביע בעד תועבה כזאת, הוא חסר מצפון ואי אפשר להתנקות מחוסר המצפון הזה.

רן כהן: אני מבקש פורמלית להצביע על הסתייגויות שהגשתי בשם מרצ, ואם לא, נעלה אותן למליאה ושם נילחם עליהן.

נאדיה חילו: אדוני היושב-ראש, אני חושבת שהגזרה או הגזרות – כדאי לכנות אותן גזרות כי הן סעיף אחרי סעיף, גזרה אחרי גזרה – יש להן מטרה אחת והיא לחתוך בבשר החי ואת זה צריך לומר.

נאדיה חילו: למי ביטוח לאומי נותן?

נאדיה חילו: תשלומי ההעברה שכך אנחנו מכנים אותם, למי הם מיועדים?

נאדיה חילו: הם מיועדים לאוכלוסיות יעד שהן חלשות יותר, שהמדינה החליטה להתערב כדי לתת להן את הנשימה ואת המחייה.

נאדיה חילו: לולא אותם תשלומי יעד, אוכלוסייה הרבה יותר גדולה הייתה מתחת לקו העוני.

נאדיה חילו: לא שאלה שמקבלים תשלומי העברה מביטוח לאומי לא מוגדרים כעניים, הם כן מוגדרים כך, אבל אנחנו כאן באים ומנסים לחתוך בבשר החי.

נאדיה חילו: לא ידוע לי על גזרה אחת שהיא אכזרית בחוק ההסדרים יותר מהגזרה הזאת וזאת למרות שיש עוד חוקים.

נאדיה חילו: יש כאן פגיעה מאוד אנושה בביטחון הסוציאלי של האנשים.

נאדיה חילו: העקרונות האלה שהמדינה לקח לה שנים רבות לגבש, לתת אפשרות לביטחון סוציאלי, לפתח מערכת כוללת אוניברסלית של תשלומים כך שהמדינה מתערבת ונותנת לנשום למספר אוכלוסיות יעד מוכות, וכולן מוכות, אז כאן גם את החלק של הנשימה המועטה מנסים לגזול מהן.

נאדיה חילו: אני רוצה להגיש הסתייגות לבטל את כל הגזרות של הביטוח הלאומי והייתי רוצה לבקש מאדוני היושב-ראש – ואני גם מנסה לחשוב על דחיית ההצבעה – כחבר מפלגה שבהחלט יש לה את הרגישות החברתית, לעשות הכל.

נאדיה חילו: אם חוסר ההצבעה היום בא כדי לנסות ולהוריד את הסעיפים האלה, אני אשים את ידי.

נאדיה חילו: אם לא, אני בהחלט חושבת שכאן זה לא עניין מפלגתי ולא עניין ממשלתי אלא זה עניין אנטי-חברתי טהור שכולנו נתלכד כדי להפיל את החוקים האלה ואני מקווה שאדוני ממקומו כן יעשה את הכל כדי לבטל אותם.

אדוני היושב-ראש, אני רוצה לקבל הסבר ברור מדוע אנחנו לא מצביעים היום.

אני מציע שאכן נצביע היום ולא נדחה את ההצבעה למועד אחר.

אדוני היושב-ראש, אני חושב שאנחנו כאן מזמינים עלינו לחצים מיותרים ושלא לצורך.

הנושא הוא בנפשנו ולכן אני מבקש לקבוע שעה להצבעה עוד היום.

זאת הצעה שאני מציע לוועדה להעמיד אותה להצבעה, אם תהיה הצבעה היום או במועד אחר.

אני מציע שההצבעה תהיה היום ונקבע כרגע באיזה שעה היא תהיה, אבל שהיא תהיה עוד היום.

אני חושב שבמה שאנחנו עוסקים כאן היום זוהי גזלה של כבשת הרש.

לא יעלה על הדעת שאנחנו ניתן את ידינו לגזלת כבשת הרש.

אם אנחנו רוצים למנוע שהאוצר או כל אלה שקובעים את המדיניות לא יביאו לנו בהמשך הצעות מגונות כאלה, הצעתי היא שנצא היום כאן עם שתי החלטות כאשר האחת אומרת שאנחנו מבקשים להחזיר רטרואקטיבית את כל ההקפאה שהייתה החל משנת 2000 ועד היום, להחזיר לאותם אנשים.

מדברים כאן אתי במיליארדים אבל אני לא מבין מיליארדים אלא אני יודע שאותו זקן ואותו נכה מקבל 400-500 שקלים כך שמדובר בשקלים בודדים ולא במיליארדים.

מדובר כאן ב-50 שקלים לאותו נכה וב-50 שקלים לאותה אישה שהיא חיה מהסכום הזה.

אני מבקש לקבל היום החלטה להחזיר לאותם אנשים רטרואקטיבית את כל מה שנשחק בגמלה שלהם.

אני מבקש לקבל החלטה נוספת, שאנחנו נבקש להצמיד לשכר הממוצע את כל הקצבאות.

אלו שני הדברים שאם נקבל עליהם היום החלטה, האמן לי אדוני היושב-ראש, יותר האוצר לא יעיז להביא הצעות כאלה כפי שהביא.

מיכאל נודלמן: אני מסכים עם הדברים שנאמרו כאן על-ידי חברי הכנסת.

מיכאל נודלמן: יש עוד קבוצה שלא הוזכרה כאן ואלה הם העולים החדשים שבאים למדינה כאשר במשך שישה חודשים הם מקבלים סל קליטה אבל משנת 2000 סל הקליטה לא עודכן.

מיכאל נודלמן: סל הקליטה אומר קצת כסף שנותן לעולים אפשרות לנשום.

מיכאל נודלמן: גם בשנה זאת הוקפא עדכון סל הקליטה ואני מבקש מחברי הוועדה להיות זהירים גם בנושא הזה של עולים חדשים שמגיעים ארצה ובמשך שישה חודשים מקבלים 10 אחוזים פחות ממה שקיבלו עד שנת 2000.

סופה לנדבר: אני מבינה את כל הדוברים כי גם אותי הנושא מרגיז.

סופה לנדבר: אנחנו עולים אחד אחרי השני על במת הכנסת והיום דורשים מאתנו להצביע על דבר שלא מקובל עלינו, לא בקואליציה ולא באופוזיציה.

סופה לנדבר: חבר הכנסת רן כהן, אני רוצה לומר לך שאתה לא צריך לעשות לנו מבחן.

סופה לנדבר: המבחן הזה, אנחנו נעבור מול הבוחרים שלנו.

סופה לנדבר: אין כאן קואליציה ואופוזיציה.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שמדינת ישראל שבשנה הבאה חוגגת 60 שנים תטיל את הגזרה הזאת על האנשים הכי מסכנים במדינה.

סופה לנדבר: אני לא חושבת שיהיה חבר כנסת – ולא משנה איפה הוא נמצא – שלא חושב כך.

סופה לנדבר: כמו חברי כנסת רבים, גם אני הגשתי הסתייגות.

סופה לנדבר: בזמן שמנכ"ל ביטוח לאומי נמצא כאן, אני רוצה לפנות אליך.

סופה לנדבר: כבר פניתי לשר והיום אני מנצלת את ההזדמנות ופונה גם אל חברי הכנסת.

סופה לנדבר: יש גזרה על אנשים תושבי ישראל שחוזרים למדינה.

סופה לנדבר: מנכ"ל משרד הקליטה הציג תוכנית של מדינת ישראל לתושבים החוזרים ואתם יודעים מה החור הכי גדול שקיים בתוכנית?

סופה לנדבר: שבעצם תושב חוזר שחוזר למדינה, לא משנה שהוא משלם קנס לביטוח לאומי על זה שהוא חזר ארצה אלא שאין לו סל ביטוח בריאות.

סופה לנדבר: אני חושבת שזאת בושה למדינת ישראל וזה ישראבלופ כלפי אזרחים שאנחנו רוצים שהם יחזרו לכאן.

סופה לנדבר: כאשר אנחנו מצביעים על התוכנית הזאת של גזירות, אני אומרת שאנחנו משתתפים בפשע כלפי האנשים האלה.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שבחגיגות שנות ה-60 למדינת ישראל הגזרות האלו יעברו בכנסת.

אורית נוקד: אני לא חברה בוועדת העבודה והרווחה, אבל באתי לישיבה.

אורית נוקד: אני חייבת לומר לכם שאני חושבת שיש גזרות שהציבור יכול לעמוד בהן אבל יש גזרות שהציבור לא יכול לעמוד בהן.

אורית נוקד: אני חושבת שזאת שיא החוצפה שבשעה ששיעורי הצמיחה כל כך גבוהים, באים ופשוט גוזלים מהאוכלוסיות החלשות ביותר את הקצבאות שמגיעות להן.

אורית נוקד: הייתה תוכנית כלכלית בשנת 2002-2003 ובה הוחלט על הקפאה.

אורית נוקד: עכשיו המצב השתנה ולכן אין שום סיבה למנוע את העדכון שבאמת המדד השנה הזאת ילך ויגדל ולכן זה יהיה משמעותי.

אורית נוקד: זה לא כמו בשנה שעברה, אז האוצר הסכים להוריד את הסעיף כי הוא ידע ששיעור המדד מגיע לאפס.

אורית נוקד: אני חושבת שאם רוצים להקטין פערים בחברה, חייבים לעדכן את הקצבאות האלה.

אורית נוקד: במי פוגעים?

אורית נוקד: אני רואה כאן את גדעון בן-ישראל, שיהיה בריא, עד 120.

אורית נוקד: פוגעים בציבור הגמלאים?

אורית נוקד: אני רואה את שמחה בניטה – פוגעים בציבור הנכים?

אורית נוקד: בציבור האלמנות?

אורית נוקד: בהורים השכולים?

אורית נוקד: בעולים החדשים?

אורית נוקד: בנכי צה"ל?

אורית נוקד: במי פוגעים?

אורית נוקד: אני לא רוצה להתחיל ולמנות את כל הקבוצות.

אורית נוקד: אני חושבת שזאת שיא החוצפה.

אורית נוקד: אם הבעיה היא חוסר בתקציב, יזם חבר הכנסת אבישי ברוורמן הצעת חוק שחלק גדול מאוד מחברי הכנסת הצטרפו וחתמו עליה.

אורית נוקד: שיגדילו את הוצאות הממשלה.

אורית נוקד: כאשר אנחנו כאן בוועדה הזאת עוסקים בנושא הזה של הקפאת הקצבאות, לפני כ-10 ימים חבר הכנסת ויושב-ראש ועדת הכספים סטס מיסז'ניקוב, היה ניסיון להעביר גם קיצוץ של 4 אחוזים בחלק מהגמלאות של הביטוח הלאומי, ביניהן פגיעה בדמי מחלה מעבודה וכמובן מענקי לידה.

אורית נוקד: אני חושבת שאסור לנו להסכים לדברים האלה.

משה כחלון: אני מצטער על האיחור.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני כמובן מתנגד, גם כאופוזיציה, אבל התנגדתי גם כאשר הייתי בקואליציה, אבל זה לא עזר יותר מדי.

משה כחלון: אני רוצה להציע לחברים שלי מהקואליציה.

משה כחלון: אני הייתי במצב שלכם לפני שלוש שנים.

משה כחלון: נתניהו הטיל גזרות שלא אהבתי, אני אישית התנגדתי להן, דוד לוי ואני היחידים שהתנגדנו להן, אבל זה כמובן עבר.

משה כחלון: אני מציע שבמקום הצהרות ומלים יפות, לעשות מעשה.

משה כחלון: זה משהו סדרתי.

משה כחלון: אתה רואה שזה משהו מכוון.

משה כחלון: לפני שלושה שבועות ישבנו כאן על ביטול חוק שרוני שהלך להיטיב עם אוכלוסיות חלשות.

יצחק גלנטי: אין חוק שרוני.

משה כחלון: אני מתנצל על הטרמינולוגיה.

משה כחלון: אין לי כוונה להתנצח ואין לי כוונה להעליב אף אחד אלא יש לי כוונה לדבר לעניין.

משה כחלון: בחוק – אם אתה רוצה תקרא לו בשם אחר, הצמדת קצבאות זקנה לשכר הממוצע והגדלתן - מדובר על אנשים מאוד מאוד מסוימים ומאוד מוגדרים.

משה כחלון: זה החוק הראשון וכאן נתנו יד החברים להפיל אותו.

משה כחלון: כאן נאבקתי אבל לא עזר.

משה כחלון: החוק השני, לפני שבועיים, פגיעה בשכר מינימום, לא לעשירים.

משה כחלון: החוק עליו מדברים היום הוא עוד חוק בסדרה של חוקים.

משה כחלון: אלה שקמים, יש להם יכולות אדירות היום ואני מבקש מכל מי שיושב כאן בחדר לעשות מעשה.

משה כחלון: אחרי שביטלתם את חוק הצמדת קצבאות ואחרי שביטלתם את חוק שכר מינימום ופגעתם באנשים, אתם חשודים בעיניי ובצדק.

סופה לנדבר: אתם אשמים במה שקורה היום במדינה.

משה כחלון: נתניהו אשם גם בבצורת בדארפור.

משה כחלון: יש לכם הזדמנות לתקן.

משה כחלון: בחרו בכם ואתם יכולים לתקן.

משה כחלון: תראו את הקבוצה הזאת שיושבת כאן ומציגה ומזילה דמעות של תנין, אבל אני מבטיח לכם שכולם יצביעו נגדכם.

משה כחלון: כל מי שישב כאן יצביע נגדכם.

משה כחלון: אני מודיע לכם וממליץ לכם מבחינת ההלכה, כל מה שאתם אומרים כאן, תאמרו בלי נדר כי אתם הולכים להפר את הנדר שאתם נודרים כאן היום.

משה כחלון: הפרתם את זה לפני שבועיים, הפרתם את זה לפני שלושה שבועות ותעשו זאת שוב.

משה כחלון: יושבת כאן אוכלוסייה שצריכה את העזרה שלנו עכשיו ולכם יש את היכולת לעזור לה.

משה כחלון: אני מתחייב כאן שאנחנו נתנגד להצעה ועכשיו הכדור אצלכם.

יצחק גלנטי: רבותיי, הייתה כאן התבטאות משותפת של קואליציה ואופוזיציה אשר תיארה מצב נוכחי בלתי נסבל של פגיעה בשכבות חלשות.

יצחק גלנטי: אני סבור שכל ההתבטאויות שהיו של חברי הכנסת כיסו את הנושא עבור כל הנוכחים בצורה יוצאת מן הכלל.

יצחק גלנטי: אני מבקש לסכם את הישיבה ולומר שזוהי חקיקה דרקונית חסרת מצפון והרסנית הפוגעת במכוון בשכבות החלשות כמטרה.

יצחק גלנטי: אני מציע כאן לאוצר למשוך את הצעותיו לגבי ההקפאות לפני שהאוצר יעמוד בפני ביזיון כאשר קואליציה ואופוזיציה יצביעו במליאה ברוב מכריע נגד.

יצחק גלנטי: הכנסת כמוסד מחוקק לא יכולה להיות שותפה לעושק מייסדיה.

יצחק גלנטי: תודה רבה לכם.

יצחק גלנטי: הישיבה נעולה.