הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 17, פרוטוקול מספר 73, 2007-12-19 09:30

סופה לנדבר: שלום.

סופה לנדבר: אני מצטערת, חבר הכנסת רוברט אילטוב הוזמן על ידי לשכת ראש הממשלה ולא יכול להגיע ואני אנהל את הישיבה לפי בקשתו.

סופה לנדבר: (הצגת הנוכחים).

סופה לנדבר: אולגה, אני מבינה שאת תציגי לנו את הדברים.

אולגה זגורסקי: (באמצעות מתרגמת): כל העברת הכסף ממוסקבה ישירות לבנקים שהיא אמרה עכשיו (בנק לאומי, הפועלים, דיסקונט, בנק אוצר החייל, דיסקונט-מרכנתיל, מסד), זאת הבעיה שקיימת.

אולגה זגורסקי: העברת הרשימה מועברת בדיסק, שמכיל את כל הפרטים של כל אלה שזכאים לקבל את הפנסיה לפי הפרטים שלהם.

אולגה זגורסקי: לכל פונה נקוב הסכום בדולר, כמה הוא צריך לקבל.

סופה לנדבר: אני שאלתי בממוצע איזה סכום מקבלים.

אולגה זגורסקי: (ברוסית).

סופה לנדבר: זה לחודש 50 דולר, משהו כזה.

אולגה זגורסקי: 50, 60, מה שאני ראיתי, זה היה מקסימום 150 דולר בחודש, אבל זה הרבה.

שלומית אבינח: את מדברת על בנק לאומי?

סופה לנדבר: את יודעת מספרים אחרים?

סופה לנדבר: את תציגי לנו עכשיו, אני אתן לך לדבר כשהיא תסיים, בסדר?

סופה לנדבר: היא אומרת שבעצם מעבירים מקרן של פנסיות של רוסיה סכום גלובאלי, 1,000 פלוס, אבל זה עבור כל שנה.

סופה לנדבר: אז צריכים לחלק ל-12 חודשים.

סופה לנדבר: כמה הבנק גובה?

אולגה זגורסקי: (באמצעות מתרגמת): כשזה נשאר בחשבון הדולרי, זה 1.25 דולר.

שלומית אבינח: זה מה שהיא טוענת שזה הסכום.

סופה לנדבר: אם זה נכנס בדולרים.

סופה לנדבר: היא אומרת שאם זה נכנס בדולרים, זה נשאר בדולרים, 1.25 דולר, אבל בזמן שצריכים להעביר לחשבון של הפנסיור, לחשבון הפרטי שלו, אז מתחיל הסיפור.

שלומית אבינח: 20 דולר לוקחים על ההמרה?

שלומית אבינח: 20 דולר, היא טוענת ש---

סופה לנדבר: היא אומרת שכאשר מעבירים את זה לחשבון הפרטי ומעבירים את זה לשקלים, אז מה שמסבירים עובדי הבנקים בשיחות פרטיות, שזה נקרא רנטה וזה 20 דולר עמלה.

סופה לנדבר: זה עמלה, איך זה נקרא אחרת?

אולגה זגורסקי: (באמצעות מתרגמת): מתוך 120 דולר.

אולגה זגורסקי: לרבעון.

אולגה זגורסקי: לרבעון נכנסים 120 דולר וכאשר מעבירים את זה לחשבון הפרטי כשזה נכנס בשקלים, הם לוקחים וגובים 20 דולר, אני עכשיו לא אגיד מה זה הסכום, או רנטה או סכום אחר, זה בעצם גובים הבנקים ואם זה ברבעון, 120 דולר ועמלה 20 דולר, זה סכום די מכובד לפנסיונר.

אולגה זגורסקי: אבל בבנקים טוענים שהם לא רואים את זה ככספי רווחה, הם רואים את זה כהעברה מחוץ לארץ.

אולגה זגורסקי: לוקחים עוד עמלה כשהכסף נכנס לחשבון, 5.60 שקלים, סכומים שונים, 38 שקלים.

אולגה זגורסקי: היתה פגישה עם נציג בנק לאומי עם קרן פנסיה של רוסיה.

סופה לנדבר: אני חושבת שאם לא יכולים להסביר לקליינטים, לפנסיונרים, שמקבלים את הפנסיה ממדינות חבר העמים ואני רוצה להגיד שאנחנו כמפלגת 'ישראל ביתנו' והמנהיג שלנו, השר איבט ליברמן, שר בממשלה, בעצם עושים לא מעט כדי לדאוג שהפנסיונרים שעבדו בכל מדינות חבר העמים, שמדינות חבר העמים יעבירו להם פנסיה.

סופה לנדבר: אנחנו בכלל חושבים על הסכם בין לאומי ויש כבר בדרך כמה הסכמים עם כמה מדינות, אבל אני רואה שלפנסיונרים בעצם לא כדאי.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים שיהיה הסכם בין לאומי שגם מדינת ישראל תהיה מחויבת, אם בן אדם חוזר למדינה, או בן אדם חוזר והופך להיות אזרח של אותה מדינה, שהפנסיה הולכת אחריו.

סופה לנדבר: אני חושבת שפנסיה זה קרנות שבן אדם צובר לעצמו וכך זה צריך להיות, גם במדינות חבר העמים.

סופה לנדבר: אנחנו באחת מוועדות הכנסת שמענו מנציגי משרד החוץ ומנציגי המוסד לביטוח לאומי, שיש שם מחלקה לעניין של גביית פנסיות ממדינות שבן אדם היה גר בהם, ואז קרה בעצם שמיליארד שקלים נכנס לחשבון הפרטי של אנשים, אבל סך הכול זה סכום של מיליארד שקלים, אני חושבת שזה מאוד מאוד מכובד למדינת ישראל, ואז קורה שבעצם הבנקים, אין תכנית יחיד בתוך הבנקים וזה מתחיל להדאיג אותנו, בגלל שאנשים מקבלים סך הכול גרושים והגרושים האלה יכולים לעזור להם, אבל בזמן שהבנק גובה מה שבא לו, 20 דולר, 120 דולר, זה משהו, אני לא יודעת, לא הומני ואני לא חושבת שבנק יכול להתעשר בכספים האלה ולדעתנו צריכים לשנות את העניין.

סופה לנדבר: מי מהבנקים יתחיל לספר לי ראשון מה קורה בבנק ואיך אתם מתכוונים לשנות את הסיפור הזה, אם מתכוונים?

אברהם חסון: על פקודות תשלום, על כספים שמגיעים מחוץ לארץ בתדירות קבועה, ללקוחות העמלה היא 3.70 דולר.

שלומית אבינח: לא משנה מה הסכום?

אברהם חסון: עד 600 דולר, שזה נכנס בקטגוריה של הדיון הזה.

אהרן קולב: אבל הדגש הוא שאתה יודע שזה מגיע בתדירות קבועה.

אברהם חסון: אם מדובר בכסף שנכנס לחשבון של הדולרים, אז זאת העמלה.

אברהם חסון: אם זה נכנס לשקלים, אז יש עוד עמלת חליפין שהיא המינימום, על הסכומים עד 50 דולר, זה 3.60.

אברהם חסון: ובזה זה נגמר.

אברהם חסון: אני לא יודע מה לומר.

אברהם חסון: זאת אומרת, פה הוזכרו כמה---

סופה לנדבר: כאשר מעבירים את זה מדולרים לשקלים?

אברהם חסון: אז יש כאן פעולה של חליפין, זה לא דווקא פנסיה.

שלומית אבינח: זה עד 50 דולר, ומעל 50 דולר חליפין?

אברהם חסון: ומעל 50 המינימום הוא 7.20.

אהרן קולב: ובזה נגמרו כל העמלות.

שלומית אבינח: וזה כל חודש?

אברהם חסון: על הפעולה.

אהרן קולב: בבנק לאומי, עד כמה שאנחנו יודעים, זה מגיע ברבעוני.

אברהם חסון: על הפעולה הספציפית, על הטיפול בפקודה.

שלומית אבינח: ומתייחסים לרבעון, זה מתייחסים כקבוע?

אברהם חסון: אם זה תדירות קבועה, כן.

אברהם חסון: אם כל רבעון הוא מקבל, אז זה תדירות קבועה.

שלומית אבינח: 7 כפול 4 זה 28 שקל ו-12, זה עוד 40 שקל בערך.

שלומית אבינח: זה יותר מ-10%.

סופה לנדבר: מה קורה בבנק הפועלים?

קרן בורשטיין: בבנק פועלים זה נמוך ממה שהציגו בבנק לאומי.

קרן בורשטיין: העברות של הכספים נעשות פעם ברבעון.

קרן בורשטיין: עד 500 דולר, זה 3.5 דולר לרבעון.

שלומית אבינח: ועמלת חליפין?

קרן בורשטיין: עמלת חליפין?

קרן בורשטיין: זה הנתון היחיד שנתנו לי לגבי ההעברה של כספים מחוץ לארץ.

שלומית אבינח: אז את לא יודעת כמה עמלת חליפין?

אתי לוי: זו אותה עמלה בערך.

סופה לנדבר: טוב, בנק דיסקונט בחר לא להגיע.

סופה לנדבר: בנק הדואר, אני יודעת שאתם לא גובים עמלה.

פנינה טוקטלי: לא, אבל אנחנו גובים הפרשי שקלים, שזה בערך 0.1%.

סופה לנדבר: תגידו, אתם יכולים לצבוע כספי פנסיה ככספי פנסיה ובגלל זה לא לגבות מהכספים האלה שמגיעים, את העמלות?

שלומית אבינח: בנק ישראל.

סוניה בוגוסלבסקי: בנק ישראל מחליט לבנקים על מה הם לא גובים עמלות?

סוניה בוגוסלבסקי: בנקים יכולים להחליט לבד.

סוניה בוגוסלבסקי: אם הם רוצים לתת הנחה לפעולה מסוימת, הם צריכים להגיד את זה לבד.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו לא מכתיבים להם.

סופה לנדבר: מה קרה עם הפנסיה מגרמניה?

סוניה בוגוסלבסקי: הרנטה מגרמניה היום פטורה במרבית הבנקים מכל עמלה.

סופה לנדבר: זאת היתה החלטה של בנק ישראל, או של הבנקים בלבד?

סוניה בוגוסלבסקי: לא, הבנקים בעצמם החליטו שהם פוטרים את הרנטות.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מאוד המלצנו, חשבנו שזה גם ראוי, אבל הם בעצמם החליטו לפטור.

קרן בורשטיין: בנק הפועלים היה הבנק הראשון שביטל את העמלה הזו.

סופה לנדבר: אתם מוכנים לשקול לעשות אותה פעולה כלפי הכספים שמגיעים ממדינות חבר העמים?

שלומית אבינח: עד סכום מסוים, לא גורף.

אהרן קולב: נבדוק.

סופה לנדבר: תבדקו, אני חושבת שזה יהיה מאוד מאוד הומני כלפי האנשים האלה.

סופה לנדבר: הרי אנחנו יודעים שבן אדם עבד כל החיים, אבל כל החיים, הגיע למדינת ישראל, מקבל לזוג היום 3,000 שקלים, לבודד 2,000 שקלים, משהו כזה, אתם יודעים.

שלומית אבינח: השאלה מה ההנחיות של בנק ישראל.

סופה לנדבר: ועם הכסף הזה כמעט בלתי אפשרי לחיות, פשוט אי אפשר היום, ואז הם כולם דואגים ורצים למדינות חבר העמים, גם אנחנו כמפלגה, כדי להוציא משם את הכספים, אבל כאשר מגיעים לשולחן, נשאר רק החלק הקטן מהכסף שהעבירו מקרן של הפנסיה של מדינות חבר העמים ובגלל זה אני חושבת שאם אתם תעשו דבר ואתם תמליצו, והבנקים יסכימו, אני חושבת ש---

שלומית אבינח: השאלה אם בנק ישראל יכול להמליץ, לעשות איזה פעולה למען הנושא הזה?

סופה לנדבר: כמו שעל הרנטה הסכמתם ועשיתם את זה, אז יכול להיות שהבנקים ישקלו את זה.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו יכולים להצטרף לקריאה כלפי הבנקים לשקול את הנושא הזה ולראות אם יש, בפרט פנסיות בסכומים נמוכים, אם רוצים לשקול, משיקולים הומניים, ללכת לטובת הלקוחות שלהם ולעשות את זה, זה בוודאי נכון.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו לא יכולים להכתיב או להכריח את הבנקים לעשות את זה.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו לא מוסמכים לכך.

סוניה בוגוסלבסקי: אני גם רוצה להגיד שאולי חשוב פה לציין שזה שאנשים נדרשים לשלם סכומים כמו שאת מציינת, זה כפי הנראה נובע מאיזה שהיא בעיה או טעות, כי בפועל המחירים הם באמת כמו שהחברים פה ציינו ואם את רוצה, בתור בן אדם שמרכז את זה, אנחנו יכולים לצייד אותך ברשימה של עמלות שאמורות להיגבות מהלקוחות שהן בפועל לא כל כך גבוהות.

סוניה בוגוסלבסקי: באמת 20 דולר על פנסיה של 120 דולר, זה מטורף.

סוניה בוגוסלבסקי: בפועל, הם לא אמורים לשלם את זה, זה כפי הנראה---

סופה לנדבר: אז מה אנחנו צריכים לעשות?

סוניה בוגוסלבסקי: קודם כל את יכולה לפנות אלינו, אנחנו ניתן לך פרטים לגבי כמה זה אמור לעלות בכל בנק ובנק.

סוניה בוגוסלבסקי: מאוד חשוב שתנחי את האנשים גם שיבואו לבנק ויגידו שהם מקבלים את זה בצורה קבועה, שזה לא חד פעמי, כי על חד פעמי יש תעריף טיפה יותר גבוה, ותנחי את האנשים בהתאם, שהם יבואו לבנק ויגידו 'זו פנסיה שאני מקבל קבוע'.

סוניה בוגוסלבסקי: יתרה מכך, יש בנקים שמוכנים להגדיר את הפנסיות האלה בסכומים נמוכים כרנטות ואז בכלל יש פטור מעמלה, ואני מציעה שעד שהבנקים פה ישקלו ואולי יילכו לקראת הנושא הזה, פשוט תפני אלינו.

סוניה בוגוסלבסקי: אני אתן לך מיד את הפרטים שלנו, אנחנו ניתן לך רשימה כדי שאת, כמי שמרכזת את זה, תנחי את האנשים בהתאם והם יידעו.

אתי לוי: ומי שגבו ממנו 20 דולר, הוא יכול לפנות ויחזירו לו את הפרשי העמלות גם.

סוניה בוגוסלבסקי: מי שקרתה אצלו תקלה כזאת, כי 20 דולר אף אחד לא אמור לשלם והוא בטעות שילם, אז יש לנו יחידה לפניות הציבור שבודקת תלונות, אנשים יכולים לפנות לשם גם ברוסית ואנחנו נטפל בזה ונדאג שיחזירו לו.

סוניה בוגוסלבסקי: הוא לא אמור לשלם את הסכום הזה.

שלומית אבינח: בנק ישראל, אתם יכולים לעשות איזה שהוא פרסום לגבי עמלות?

שלומית אבינח: משהו רשמי?

אולגה זגורסקי: עם מי אני אדבר?

אולגה זגורסקי: כשאנחנו מדברים עם הפקידות, אנחנו מקבלים תשובה כל הזמן 'זה הרעיון שלנו, זה התכנית שלנו, זה מה שהם צריכים לשלם'.

אולגה זגורסקי: אנחנו מתקשרים לכל הבנקים, הפועלים, לאומי.

אולגה זגורסקי: אנשים נכנסים למשרד שלנו, מבקשים אותי ויש את הבעיה, אנחנו מדברים עם הפקידות בסניפים והתשובות הם ממש תשובות שאין על מה לדבר.

סוניה בוגוסלבסקי: אני אתן לך את הטלפון שלנו שתוכלי לפנות.

סופה לנדבר: אני יכולה לבקש מבנק ישראל לעשות פרסום גם בתקשורת ברוסית וגם בעיתונות.

סוניה בוגוסלבסקי: אין לנו, גברתי, תקציב לפרסום.

סוניה בוגוסלבסקי: אני מעת לעת אני מוזמנת לערוץ 9, הערוץ הרוסי, ואני מסבירה שם בכל מיני נושאים שקשורים לצרכנות בנקאית.

סוניה בוגוסלבסקי: אני אשמח לעשות את זה.

סוניה בוגוסלבסקי: אין לנו תקציב פרסום.

סופה לנדבר: אנחנו ניזום את זה שייתנו לך אפשרות לדבר בערוץ 9 וגם ברדיו ברוסית.

סוניה בוגוסלבסקי: אין שום בעיה.

סופה לנדבר: כדי שתסבירי שבעצם כל העמלות האלה הן מיותרות וזה בעצם סכום שהוא מוגזם ומי ששילם את הסכום, אתם תנחו את הבנקים להחזיר את הסכומים האלה.

שלומית אבינח: בבנק הדואר לא משלמים בכלל עמלות, חוץ משער חליפין?

שלומית אבינח: אז אפשר לפתוח חשבון בבנק הדואר.

סופה לנדבר: זה בכלל עבירה על כל החוק.

סופה לנדבר: היא אומרת שנכנס סכום מסוים והבנק מאבד אותו כאילו.

סופה לנדבר: הוא סוגר אותו בחשבון שנקרא חשבון סגור, אני לא יודעת איך לתרגם את זה, במטבע חוץ, ואומר שהכסף עוד לא הגיע, כאשר אחרי 3 או 4 חודשים הם פתאום אומרים שהכסף כן הגיע, אבל בעצם הכסף הזה עבד בשביל הבנק ולא בשביל הבן אדם.

אולגה זגורסקי: וזה ממש בעיה.

שלומית אבינח: זה אסור לעשות.

סופה לנדבר: בטח שאסור לעשות דבר כזה, בנק ישראל עכשיו יספר לנו אם מותר לעשות.

אולגה זגורסקי: (באמצעות מתרגמת): עולים שמגיעים לארץ משנים הרבה פעמים שם משפחה.

אולגה זגורסקי: הפנסיה נקבעת לפי השם שהופיע ברוסיה, השם הקודם.

אולגה זגורסקי: ויש להם עוד בעיה אחת שבעצם השם הקודם השם הקודם, אז דרכון, או מסמך של רוסיה הוא על השם הקודם וכאן הדרכון ותעודת הזהות על השם שהוא קיבל כאן, במדינת ישראל, הכסף נכנס, הוא נמצא בחשבון סגור של הבנק, הבנק בינתיים משתמש בכספים האלה.

אולגה זגורסקי: בן אדם מגיע, אומרים 'אין כספים'.

אולגה זגורסקי: אין כספים, אז הפקידה אומרת, 'תלכו, תביאו את המסמך והוכחה ממשרד הפנים שבעצם החלפתם את השם', בגלל שהם מעבירים את הכסף בחזרה אחרי תקופה מסוימת לקרן של רוסיה, מאיפה שהכספים הגיעו, כאילו לא מצאו את הבן אדם.

סופה לנדבר: זה מגוחך, אצל בן אדם יש החלפת שם, יש לו מסמך ואזרחות של רוסיה ויש לו בעצם אזרחות כפולה, בגלל זה הוא מקבל פנסיה ממדינות חבר העמים.

סופה לנדבר: מה לעשות עם זה?

סוניה בוגוסלבסקי: אני לא כל כך הבנתי את הבעיה.

סופה לנדבר: הבעיה שהבן אדם מחליף את השם והבנק לא מקבל את השם החדש.

סופה לנדבר: הוא מחפש אזרח לפי השם שיש לו בתוך ה---

סוניה בוגוסלבסקי: יש לי הצעה מאוד פשוטה, שיוסיפו את השם הישן לשם שלהם בבנק ואז יזהו.

אולגה זגורסקי: לא כל הבנקים מסכימים לעשות את הפעולה הזאת, זה מה שהיא טוענת.

סוניה בוגוסלבסקי: הם חייבים היום לפתוח חשבון בדיוק על השם שמופיע בתעודת הזהות בגלל כל מיני הוראות איסור הלבנת הון.

סוניה בוגוסלבסקי: אם בן אדם בתעודת הזהות שלו יהיה לו שם איבנוב-רבינוביץ, הבנק יפתח לו חשבון על שם איבנוב-רבינוביץ.

סוניה בוגוסלבסקי: זה מה שצריך לעשות.

סוניה בוגוסלבסקי: ואז בנק פותח לו על השם הקודם שלו.

סופה לנדבר: היא אומרת 'זה מה שאנחנו טוענים', וכאשר הפנסיה מגיעה לבנק, הוא מקבל סירוב.

סוניה בוגוסלבסקי: הם עושים הצלבה עם השם, הם חייבים לעשות את זה כי הם צריכים להעביר את זה לבן אדם, הם צריכים לזהות את הבן אדם, לאן להעביר את ה---

סופה לנדבר: את תהיי מוכנה לתת בעצם הדרכה לבנקים בגלל שבמקרים האלה, לפחות, אני לא יודעת, פנייה מבנק ישראל לבנקים, בגלל שבעצם הם צריכים לקבל איזה שהיא הדרכה.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שהם---

סוניה בוגוסלבסקי: גברתי, יש היום חוק שאומר להם על איזה שם מותר להם לפתוח חשבון.

סוניה בוגוסלבסקי: זה חוק שנועד להתמודד עם איסור הלבנת הון.

סוניה בוגוסלבסקי: הם צריכים לפתוח את החשבון בהתאם לפרטים שרשומים בתעודת זהות.

סוניה בוגוסלבסקי: אם האנשים האלה יוסיפו את השם שלהם, אפשר לעדכן גם את הרשויות ברוסיה וגם את הרשויות בארץ, בשם המלא שלהם או בשני השמות, לא תיווצר שום בעיה.

סוניה בוגוסלבסקי: אני לא יכולה להנחות את הבנקים לפעול בניגוד לחוק.

סופה לנדבר: עכשיו הפנייה שלי לבנקים, אני מבקשת ש---

סוניה זגורסקי: (באמצעות מתרגמת): הבעיה שבמשרד הפנים לא מסכימים להוסיף את שם המשפחה השני בתעודת הזהות.

סופה לנדבר: אני מבקשת לשקול לבטל את העמלות שאתם גובים מפנסיה שמגיעה לתושבי ישראל, עד גובה 200 דולר, כמו שקיים הדבר כלפי רנטה שמגיעה מגרמניה, שאתם פטרתם אותם מעמלות ואם אתם מסוגלים לעשות, ואני חושבת שאתם מסוגלים, בגלל שכל הפנסיונרים האלה הם קליינטים של בנקים ואם אתם תעשו את זה, אתם פשוט תקבלו ברכה גם של הוועדה וגם של אותם פנסיונרים שמביאים אחריהם גם משפחות.

סופה לנדבר: זה לא רק חשבון של פנסיונר, זה של נכדים, זה של ילדים, אתם מרוויחים ותתנו לאנשים האלה, תעשו איזה שהוא אקט הומני, והוא מאוד מאוד הומני.

סופה לנדבר: אני לא יכולה לדרוש מכם, אבל אני יכולה לבקש.

סופה לנדבר: אנחנו נפנה לתקשורת ואנחנו נגיד שבנק ישראל אמר שעמלה 20 דולר זה עמלה שלא מקובלת, היא עמלה שהם יכולים לפנות לוועדה לפניות הציבור באמצעותנו---

שלומית אבינח: או לבנק ישראל ישירות.

סופה לנדבר: יהיה קשה להם.

שלומית אבינח: אתם מטפלים ברוסית במחלקה שלכם?

שלומית אבינח: כן, מטפלים.

סופה לנדבר: אז אנחנו ניתן כתובת וגם טלפונים.

סוניה בוגוסלבסקי: גם לבנקים עצמם אפשר לפנות.

פנינה טוקטלי: לנו יש מוקד מיוחד לדוברי רוסית והם מקבלים שם גם סיוע והנחיות והדרכה כשעוד אין להם פנסיה מה לעשות, איך לעשות, למי לפנות, מי בשגרירות.

פנינה טוקטלי: יש מוקד שממש מלווה את העולים מרוסיה, גם מרומניה, גם ממקומות אחרים, לכן אני חושבת שכדאי---

שלומית אבינח: אבל בבנק הדואר, אם פותחים חשבון, הם לא צריכים לשלם עמלה, זה פותר להם את כל הבעיה.

סופה לנדבר: מה זאת אומרת אתם נותנים הדרכה אם אין לו עוד פנסיה?

פנינה טוקטלי: אין לו פנסיה והוא חושב שמגיעה לו פנסיה, אז האנשים שלנו אומרים לו, 'תפנה למקום הזה והזה, תביא איתך את הניירות האלה והאלה', הם עוזרים לו כדי לעשות את ההליך הטכני.

סופה לנדבר: זה חשוב לדעת.

מיכל סגרי: יש מספר חינם, 1-800-213-141.

מיכל סגרי: לדוברי רוסית.

מיכל סגרי: או 02-6290447.

פנינה טוקטלי: הנחיה לגבי קבלת פנסיה, שאלות ומידע.

שלומית אבינח: אצלכם מי שפותח חשבון פטור מכל עמלה?

פנינה טוקטלי: נכון.

שלומית אבינח: ואיך פותחים אצלכם חשבון בבנק הדואר?

פנינה טוקטלי: בכל סניף דואר, הוא יכול גם להתקשר למספר הזה ולקבל סיוע.

אהרן קולב: גם העברה לשקלים פטורה?

פנינה טוקטלי: כן.

פנינה טוקטלי: היו"ר סופה לנדבר: אז אני חושבת שאם הם יכולים לעשות, אתם בוודאי ובוודאי תשקלו את זה בחיוב.

פנינה טוקטלי: אני רוצה להבהיר, בבנק הדואר זה שקלים, אין לנו חשבונות מט"חיים.

שלומית אבינח: הכסף מגיע בדולרים ואתם נותנים את זה בשקלים.

פנינה טוקטלי: נכון, אמרתי.

פנינה טוקטלי: כן.

סופה לנדבר: מה זה משנה?

סופה לנדבר: הם גם צריכים לקבל את זה בשקלים.

קריאה: (באמצעות מתרגמת): הוא אומר שמדינות אחרות לא גובות עמלות, רק בישראל גובים עמלות על הפנסיה.

קריאה: הוא מדבר על כל העמלות שהבנק גובה באופן כללי.

סופה לנדבר: הוא חוזר על מה שנאמר כאן, הוא רק מציג את הפילוסופיה שלו והוא צודק בפילוסופיה שלו כשהוא אומר כמה כסף מרוויחים בנקים.

סופה לנדבר: אני לא חושבת שזה כסף רב כל כך לבנקים, אבל בגלל זה אני חוזרת על עצמי ואני אומרת שתשקלו את זה בחיוב לעשות.

סופה לנדבר: אם בכל המדינות מתייחסים לכסף הזה ככסף לא של רווחה, אני חושבת שאין שום סיבה שהבנקים לא יתייחסו לכסף שמגיע כמו שאתם מתייחסים לרנטה מגרמניה ואם בנק הדואר יכול לעשות את זה, אז בוודאי ובוודאי אתם.

סופה לנדבר: בנקים כל כך רציניים שיכולים לשקול את זה בחיוב לפטור את הפנסיונרים מהעמלות האלה.

סופה לנדבר: אני מחזקת את הבקשה שלי.

קריאה: (באמצעות מתרגמת): לפנסיונר לוקח הבנק כ-200 לשנה, עם כל העמלות מסביב.

סופה לנדבר: (מדברת ברוסית).

סופה לנדבר: אנחנו נכבד את הבן אדם ואני אתרגם.

פונה: (רוסית).

סופה לנדבר: הוא חוזר על מה שאולגה הציגה לנו ואני לא אציג את זה שוב.

סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו נקצר.

סופה לנדבר: אני מבקשת בכל שפה של בקשה, מבקשת.

סופה לנדבר: אני לא יכולה לדרוש, אבל אני מבקשת להתייחס לכסף של הרווחה, שנכנס מקרנות של רוסיה ומדינות חבר העמים כמו שאתם מתייחסים לרנטה.

סופה לנדבר: תעשו את זה, זה יקבל הד בתוך הקהילה של יוצאי מדינות חבר העמים.

סופה לנדבר: בכל זאת מיליון וחצי איש ולאנשים האלה, כמה גרושים שבעצם אתם גובים הם מאוד משמעותיים ואתם יודעים שאנחנו עכשיו, באישור התקציב, אנחנו דואגים לכל גרוש וגרוש, לכל פרט ופרט, זה אנשים מבוגרים והכספים שמגיעים משם פשוט חשובים להם לקיום ואנחנו בסך הכול עַם שאחד תומך בשני ואני חושבת שטוב תעשו אם תעשו את זה.

סופה לנדבר: ואני מבקשת מכם, אחרי שאתם תעבירו את זה הלאה, תחזרו ותכתבו לנו את התשובה.

סופה לנדבר: אני לא חושבת שאני צריכה עכשיו להתעסק בביורוקרטיה.

סופה לנדבר: הם שלחו נציגים, נציגים מאוד מכובדים, והנציגים האלה יכולים להציג מה שהיה כאן ולשלוח לנו מכתב.

סופה לנדבר: אם אתם מבקשים שאנחנו נשלח מכתב למנהל הכללי של הבנק, אנחנו נעשה את זה.

סופה לנדבר: תודה שבאתם.