ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 336, 2007-12-18 10:30

יצחק גלנטי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

אלכס מילר: אני רוצה להודות לך ולצוות הוועדה על הזריזות בקידום הצעת החוק.

אלכס מילר: יש לנו חובה כלפי אותם חיילים המתמודדים עם כל מיני קשיים, לפתור להם לפחות בעיה אחת, חזרה הביתה, חזרה לשגרה שהיתה להם לפני המילואים.

אלכס מילר: אנחנו חייבים לבוא ולתת להם גב בנושא הזה.

אלכס מילר: אותם המקרים שהיו במלחמה האחרונה ובמלחמות שלפניה, של חיילי מילואים שחזרו הביתה ומצאו מכתב פיטורים, חייבים להיפסק.

אלכס מילר: הפיצוי שהם היו אמורים לקבל היה די נמוך, ולא נתן מענה לצרכים של אותם חיילי מילואים.

אלכס מילר: אני חושב, שהניסוח שהגענו אליו בישיבה הקודמת נותן מענה לדברים האלה.

אלכס מילר: אני מקווה, שנצביע היום ונמשיך לקדם את הצעת החוק לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

יצחק גלנטי: אבקש להקריא את הצעת החוק, כפי שהתגבשה בישיבה הקודמת.

נועה בן שבת: אני קוראת את תיקון סעיף 21: 1.

נועה בן שבת: בחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), התש"ט-1949, בסעיף 21 – בסעיף קטן (ג), בפסקה (2), בכל מקום, במקום "השכר" יבוא "שכר עבודה", אחרי "הפרת זכותו" יבוא "ולגבי תובע שפוטר בניגוד לסעיף 41א – פיצויים בסכום האמור או חמש פעמים השכר הממוצע כהגדרתו בסעיף 1 לחוק הביטוח הלאומי, התשנ"ה – 1995, לפי הגבוה מביניהם", ובסופו יבוא: "פיצויים לפי סעיף קטן זה לא יעלו על 100,000 שקלים חדשים.

נועה בן שבת: אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ד1) הסכום האמור בסיפה לסעיף קטן ג(2) יעודכן ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון) בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי.

נועה בן שבת: לעניין זה – "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

נועה בן שבת: "המדד הבסיסי" – המדד שפורסם בחודש שלפני תחילתו של חוק זה.

נועה בן שבת: "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.

יצחק גלנטי: האם יש מישהו שרוצה להתייחס?

חזקיה ישראל: אנחנו תומכים בהצעה.

שלומי לויה: אנחנו מתנגדים להצעה.

שלומי לויה: יש פה שתי נקודות שצריכים לחשוב עליהן.

שלומי לויה: נקודה ראשונה, היא שאנחנו לא חושבים שהעניין של הגדלת הסכום הוא זה שיפתור את הבעיה.

שלומי לויה: נצא מנקודת הנחה, שפיטורין בניגוד לחוק הוא דבר אסור.

שלומי לויה: הבעיה היא לא בהגדלת הסכום אלא באכיפה.

שלומי לויה: אנחנו יכולים להעלות סכומים, אבל כל עוד לא תהיה אכיפה זו לא בעיה.

שלומי לויה: גם החוק הקיים היום נותן פתרון טוב.

שלומי לויה: דבר שני - המחוקק מתערב בחקיקה ברגע שיש כשל שוק.

שלומי לויה: אנחנו מתעסקים הרבה בדיני עבודה, ואנחנו לא נתקלים בשאלות של פיטורי חיילים.

שלומי לויה: ביקשנו בישיבה הקודמת נתונים.

שלומי לויה: האם הצעת החוק הזו נולדה מריבוי מקרי פיטורים של חיילי מילואים?

שלומי לויה: לא קיבלנו נתונים עד הישיבה היום.

שלומי לויה: האם משהו השתנה?

אלכס מילר: אני קיבלתי מספיק פניות בשביל להעלות את הנושא הזה שוב לאחר מלחמת לבנון השנייה.

אלכס מילר: בזמן האחרון גם פורסם, כי אחד מהחיילים שפוטר קיבל פיצויים בגובה מקסימום על פי החוק.

אלכס מילר: אני לא מדבר על אותם אנשים שמשתכרים משכורות גבוהות, אלא על אותם אלה שנמצאים בתחילת דרכם, משתחררים מצה"ל עם מקצוע מסוים ומוצאים רק מקום אחד שהם יכולים להתפרנס ממנו.

אלכס מילר: בסופו של דבר אותם מקומות לא יכולים להרשות לעצמם להעסיק אדם, שלא נמצא תקופה מסוימת בעבודה.

אלכס מילר: הם מוצאים לו מחליף, ואחר כך יש להם בעיה לפטר את המחליף.

אלכס מילר: החוק אומר, שגם אם יפטרו את האדם יהיה לו פיצוי מספיק גבוה, כך שהוא יוכל לשמור על האיזון הכלכלי שלו ולמצוא מקום עבודה אחר ללא לחץ.

אלכס מילר: אני חושב, שאותם אנשים שמסכנים את החיים שלהם בעת שירות המילואים, צריכים לקבל פיצוי הכי גבוה שאפשר.

אלכס מילר: אנו צריכים גם לדאוג לכך, שהמעסיקים שנאלצים לקחת מחליפים לאותם עובדים, יקבלו את העובד שיצא למילואים בחזרה.

אלכס מילר: עד היום היתה אכיפה, אבל גובה הפיצויים היה נמוך.

אלכס מילר: קיבלנו פניות מהחיילים שטענו, שאותם הפיצויים שהם קיבלו הם נמוכים ולא מאפשרים להם להתאזן מבחינה כלכלית.

יצחק גלנטי: אבקש מנציג משרד הביטחון לומר את דברו.

ערן יוסף: הממשלה תמכה בהצעת החוק.

ערן יוסף: אין לנו בעיה עם הנוסח שהוצע כאן.

ערן יוסף: התיקון לחוק נכנס לתוקף באמצע 2001.

ערן יוסף: אז החוק חוקק עקב ריבוי מקרים של פיטורים.

ערן יוסף: בשנת 2002 דובר על 246 תביעות שהוגשו לוועדות השונות.

ערן יוסף: בשנת 2003 זה עלה ל-271 תביעות, ומאז יש ירידה.

ערן יוסף: בתחילת הדרך סברנו שהירידה נעוצה בזה שיש פחות משרתי מילואים, אבל מסתבר שהירידה הזו נמשכה גם בשנת 2006-2007, למרות מלחמת לבנון השנייה, למרות הקריאות בצווים חריגים.

ערן יוסף: כיום אנו מדברים על מספרים דו ספרתיים של 50-80 תביעות בשנה.

ערן יוסף: מבחינתנו, זה הישג.

ערן יוסף: זה אומר שהחוק עשה את שלו והעביר את המסר לציבור, שיש איסור על פיטורין בשל שירות מילואים בתקופת השירות.

ערן יוסף: המודעות הזו גרמה לירידה בכמות המקרים ובמספר התביעות המוגשות.

שלומי לויה: אז אתה מחזק את מה שאני אומר.

ערן יוסף: לגבי הפיצויים שקבועים בחוק – חשוב להבין מה החוק אומר.

ערן יוסף: החוק אומר שהפיצוי יהיה חמש משכורות, אלא אם כן יש סיבות מיוחדות לתת פיצוי אחר.

ערן יוסף: הפיצוי האחר יכול להיות פחות מ-5 משכורות או יותר מ-5 משכורות.

ערן יוסף: זה נתון לשיקול הדעת של הוועדה.

ערן יוסף: בפועל, הוועדות לא השתמשו בסמכות שלהן לקבוע יותר מ-5 משכורות.

ערן יוסף: במרבית המקרים סוג הפניות שמגיעות לוועדות הן כאלה שיש סיבות מיוחדות להוריד את הסכום, אם זה שירות קצר של העובד בעבודה לפני היציאה למילואים וכו'.

ערן יוסף: יחד עם זאת, אנחנו חשבנו שההצעה הזו הלכה רחוק מדי עם הנושא של 100,000 שקלים.

ערן יוסף: אין לנו התנגדות להצעה שמדברת על פיצוי של 5 משכורות, זה סביר וזה עדיין יאפשר לוועדות לקבוע סכומים יותר נמוכים במקרה וזה יידרש.

ערן יוסף: בשוליים, אנחנו חושבים שהתוספת שיש כאן בסוף הדברים, שהפיצוי לא יעלה על 100,000 שקלים, היא מיותר.

ערן יוסף: אין מקרים כאלה.

ערן יוסף: אנו מדברים על 5 משכורות במקרה של עובד שמרוויח יותר מ-20,000 שקלים לחודש.

ערן יוסף: לא נתקלנו במקרים כאלה בוועדות.

ערן יוסף: אנו סבורים שזה מיותר.

ערן יוסף: אם יהיו מקרים כאלה, לוועדות ממילא יש את הסמכות להפחית את הסכום.

ערן יוסף: להבנתנו, התוספת מיותרת ואם היא יורדת, אז כל סעיף (2) מיותר.

מאיר אסרף: אני לא מבין את ההתנגדות.

מאיר אסרף: אני מבין את מה שאמרת אבל אני לא מבין את ההיגיון שבזה.

מאיר אסרף: כאשר יושבים ומחוקקים חוק, אחת המטרות שלו היא לחנך.

מאיר אסרף: כאשר מגדילים את סכום הפיצוי, זה מרתיע יותר.

מאיר אסרף: אנו רוצים לחזק את ידו של חה"כ מילר בהצעת החוק החשובה הזו.

מאיר אסרף: גם כחייל מילואים אני מתנגד לעמדה הזו.

שי סומך: אני מסכים עם ערן שצריך למחוק את התקרה של ה-100,000 שקלים.

נועה בן שבת: אם מוחקים את התקרה של ה-100,000 שקלים נשאר או פיצוי בגובה 5 משכורות, כפי שהיה עד היום, או פיצוי בגובה 5 פעמים השכר הממוצע.

יצחק גלנטי: אני שמח, שמספר התלונות בנושא הולך וקטן.

יצחק גלנטי: אם הוא הולך וקטן אז אין מה לפחד מקיומו של חוק מעין זה.

יצחק גלנטי: כלומר, הסיכון שבו מעביד יצטרך לעמוד גם הוא הולך וקטן כאשר מספר המקרים הולך וקטן.

יצחק גלנטי: לגבי הסכום של ה-100,000, זה בסך הכל סכום שנמצא ברקע.

יצחק גלנטי: אנו מבינים, שלא היה אף מקרה שהוועדה פסקה סכום כזה.

יצחק גלנטי: זה מעין הצהרה של הוועדה לחשיבות של הנושא החינוכי בהצעת החוק הזו.

יצחק גלנטי: לא ייתכן שחייל שיוצא לשרת את המדינה יעמוד בסיטואציה, שבה מתנופפת מעליו חרב הפיטורין, ואין ביכולתו להתמודד עם בעיות כלכליות.

יצחק גלנטי: אני לא רואה את ההסתייגויות שנשמעו כהסתייגויות בעלות משמעות.

שלומי לויה: ההסתייגויות הן לא על עצם הרעיון.

שלומי לויה: החוק נכון, וגם אנחנו לא בעד פיטורי חיילים שמשרתים במילואים.

שלומי לויה: אנחנו חושבים שהסנקציות וההרתעה במקום הזה הן מיותרות.

יצחק גלנטי: אני סבור אחרת.

יצחק גלנטי: אני חושב, שטוב שנושא ההרתעה יישאר.

יצחק גלנטי: אם זה מרתיע, החוק משיג את המטרה.

אריה אלדד: אני השתתפתי בדיון הראשון על החוק, ואני תומך בו.

ערן יוסף: הוועדה לא יכולה לקבוע פיצוי יותר מ-100,000 שקלים.

נועה בן שבת: היא רשאית.

נועה בן שבת: יש לה סמכות לשיקול דעת.

ערן יוסף: באנו לתת לוועדה יותר סמכות, ואנו מוצאים את עצמנו כמגבילים אותה.

יצחק גלנטי: אני בדעה, שגם מתן סמכות רחבה מדי לוועדה עלולה להיות מעין חרב פיפיות.

יצחק גלנטי: לכן, אני בדעה שאת הסכום של ה-100,000 יש להשאיר כמו שהוא.

נועה בן שבת: גם כמגבלה.

יצחק גלנטי: אני רוצה להצביע על הצעת החוק.

יצחק גלנטי: מי בעד?

יצחק גלנטי: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה.