ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 337, 2007-12-18 14:00

יצחק גלנטי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

נועה בן שבת: אנחנו הגענו לסעיף 10, ואז הועלו כל מיני הערות לגבי צורת העסקה של מגויס החוץ, אותו אדם שמגויס מכוח צו למפעל אחר.

נועה בן שבת: השאלה היא, האם הוא זכאי לשכר לו הוא היה זכאי במפעל המקורי שלו.

נועה בן שבת: הוראת החוק הקיימת, היא שהוא זכאי לשכר לפי המקובל בהסכם הקיבוצי במקום העבודה שאליו הוא גויס.

נועה בן שבת: השאלה הנוספת, האם הוא שומר על הוותק שלו במקום עבודה המקורי.

נועה בן שבת: עלתה שאלה נוספת, האם המעביד ממשיך להפריש לקופות הגמל?

נועה בן שבת: מצד אחד אפשר לראות בזה כחלק מחובות השכר לפי ההסכם הקיבוצי, ומצד שני אפשר להגיד שזה כמו חייל מילואים או אישה שיוצאת לחופשת לידה שהמעביד ממשיך להפריש עבורה.

דבורה אליעזר: קוראת סעיף 11א: בסעיף 23 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יפחת שכרו של מגויס חוץ, ששירת בשירות עבודה למעלה מ-30 ימים במהלך 12 חודשים רצופים, מהשכר שהשתכר בטרם גויס לשירות עבודה.

דבורה אליעזר: (ד) מבלי לגרוע מהוראת סעיף קטן (א), נהג מגויס חוץ ומעבידו או המעביד בלבד, לשלם תשלומים לקופת גמל, יהיה בעל המפעל חייב לשלם תשלומים כאמור בעד התקופה שבה משרת מגויס החוץ אצל בעל המפעל, ובלבד שמגויס החוץ שילם בעד התקופה האמורה את התשלומים החלים עליו, אם חלים, והכל בשיעורים ולפי שכר העבודה כאילו הוסיף מגויס החוץ לעבוד אצל מעבידו, ובעל המפעל יהיה פטור מחובת תשלום לקופת גמל החל עליו לפי סעיף קטן (א) במידה ששילם בהתאם להוראות סעיף קטן זה.

דבורה אליעזר: בסעיף קטן זה, "קופת גמל" – כהגדרתה בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005"

נועה בן שבת: הנוסח של הסעיף התגבש בעקבות הדיון שהתקיים פה בישיבה הקודמת.

נועה בן שבת: נאמר כאן, שאם האדם הועסק במקום עד 30 ימים הוא יקבל את השכר במקום העבודה אליו הוא גויס, ולאחר 30 ימים הוא יקבל את השכר במקום העבודה אליו הוא גויס.

יצחק גלנטי: אבל כתוב כאן אחרת: "לא יופחת שכרו כמגויס חוץ..."

נועה בן שבת: אם הוא שירת למעלה מ-30 ימים.

דבורה אליעזר: נכון להיום, עובד שמגויס בגיוס חוץ זכאי לשכר לפי התפקיד שהוא ממלא אצל המעסיק החדש.

אלי פז: בלי מגבלה של זמן.

דבורה אליעזר: לפי ההסדר שהתקבל עם חה"כ אלדד בישיבה הקודמת, מעל 30 הימים העובד יהיה זכאי לשכר שהוא קיבל בטרם הגיוס אצל מעסיקו.

ורד וייץ: אני במקרה הזה מציגה לא רק את עמדת ההסתדרות.

ורד וייץ: אנחנו והתעשיינים הגענו להסכמה בעניין הזה.

ורד וייץ: אנחנו היינו מלכתחילה בדעה, שמגויס חוץ לא צריך לצאת נפסד בשכרו, ועל כן מיום שהוא יוצא כמגויס חוץ ממפעלו הקבוע, הוא צריך להשתכר שכר שאיננו נופל משכרו הרגיל מהיום הראשון לגיוס ולא לאחר שלושים יום.

ורד וייץ: לעיקרון הזה מסכימים גם התעשיינים.

ורד וייץ: יתרה מכך, התעשיינים הציעו, שמי שישלם את השכר של מגויס החוץ יהיה מעבידו הרגיל.

יצחק גלנטי: אז הוא בחזקת מושאל.

ורד וייץ: נכון.

ורד וייץ: הוא גם יהיה זה שימשיך בתשלומים לקופות הגמל.

יצחק גלנטי: וההתחשבנות תהיה ביניהם.

ורד וייץ: לנו אין התנגדות מי ישלם, ובלבד שייקבע העיקרון ששכרו של מגויס חוץ לא יפחת משכרו בתקופה הרגילה וההפרשות לקופות הגמל תמשכנה על פי שכרו הרגיל.

ורד וייץ: לכך אנחנו מסכימים עם התעשיינים, וזה מה שאנחנו מבקשים.

ורד וייץ: לדעתנו, זה עולה בקנה אחד עם האמנות הבינלאומיות: האמנות לעבודת חובה, לעבודת כפייה, לביטול עבודת כפייה, ועם חוק כבוד האדם וחירותו.

נועה בן שבת: יש לנו שאלה בכלל לגבי עבודת כפייה.

נועה בן שבת: ההגדרה של עבודת כפייה אומרת, שבמקרה חירום אפשר לטובת רווחת הציבור לגייס.

ורד וייץ: אבל אז את פוגעת באופן המדתי ביותר ולא מעבר לנדרש.

ורד וייץ: כאשר את לא מבטיחה את שכרו הרגיל של עובד, את פוגעת מעבר לנדרש.

ורד וייץ: את לא פוגעת באפשרות לגייס אותו, לנייד אותו, אבל את שומרת על שכרו.

ורד וייץ: למה הוא צריך לצאת בחסרון כיס?

ורד וייץ: חייל מילואים לא יוצא בחסרון כיס.

יצחק גלנטי: מה מצבו של חייל מילואים בסיטואציה הזו, למרות שזו לא סיטואציה זהה.

ורד וייץ: זו הסיטואציה הקרובה ביותר.

ורד וייץ: למיטב ידיעתי, חייל מילואים מקבל את מלוא שכרו.

ורד וייץ: יש מקומות שהוא מקבל מהמעביד והביטוח הלאומי משלם למעביד, אבל יש גם מצבים שהוא מקבל את זה להעברת הכסף.

חזקיה ישראל: בנוגע לחייל מילואים המעביד הוא רק צינור להעברת התשלום מהמוסד לביטוח לאומי.

ורד וייץ: בהקשר הזה אני רוצה להעלות עוד בעיה.

ורד וייץ: מה קורה עם עובד מושאל כזה שהוא נוסע ליום התייצבות?

ורד וייץ: מי מכסה את ההוצאות אם חס וחלילה הוא נפגע?

ורד וייץ: זה לא מקרה לעבודה או בדרך לעבודה וחזרה ממנה.

נועה בן שבת: יש ביטוח לעניין אימון.

ורד וייץ: יש אנשים המקבלים צווים להתייצב במקום איקס.

ורד וייץ: מי משלם להם על יום התייצבות כזה?

רחל הרצוג: זו עבודה בצו המדינה.

רחל הרצוג: אדם יכול לחלות בתקופה הזו, ולא ברור מי יכסה את זה.

רחל הרצוג: לעיתים אנשים מגויסים לא ברצף.

רחל הרצוג: לפי הנוסח הזה זה לא ברור איך יחושבו השלושים יום.

רחל הרצוג: יכול להיות שכל חמישה ימים האדם יהיה במקום אחר.

רחל הרצוג: איך יחשבו את זה?

רחל הרצוג: לכן, צריך לומר שהוא לא ייפגע בכלל.

חזקיה ישראל: כתוב: "מצרפים" מתוך 12 חודשים.

רחל הרצוג: לא.

רחל הרצוג: כתוב שלשם החישוב יהיו 12 חודשים, אבל לא כתוב שהשלושים ימים יהיו רצופים.

נועה בן שבת: שלושים הימים הם לא רצופים.

רחל הרצוג: יכולים להיות שני חישובים בתקופות שונות, כאשר השירות הקודם יכול לפגוע בממוצע.

יצחק גלנטי: עולה שאלה נוספת, האם שירות בשעת חירום הוא שירות שגורר בעקבותיו 7 ימים בשבוע, או 30 ימים בחודש, או 365 ימים בשנה.

יצחק גלנטי: כלומר, האם המעבר למקום העבודה החדש הוא קלנדארי, או על פי הסכמי העבודה.

רחל הרצוג: צריך להבהיר למוסד לביטוח הלאומי שזה קלנדארי.

יצחק גלנטי: אני מבקש ממשרד התמ"ת להתייחס.

אלי פז: אני אקדים ואומר, שאנחנו לא התייחסנו לשאלת השכר בהצעת החוק שהבאנו.

יצחק גלנטי: אבל אי אפשר להתעלם ממנה.

אלי פז: מסלול השכר, ההליך לתשלום, לבירורים ולדרכי הגבייה קיימים בחוק העיקרי.

אלי פז: בנוסח שהגשנו לוועדה ושהכנסת אשרה בקריאה הראשונה, הוא נוסח שלא מתייחס לנושא השכר.

אלי פז: בישיבה הקודמת אני חשבתי, שזה רעיון טוב להגביל את משך הזמן ל-30 ימים מתוך הנחה שזה יגרום לכמה דברים.

אלי פז: קודם כל, זה יכתיב לחץ על השלטון שלא לגייס מעבר ל-30 יום, אלא אם כן זה יהיה הכרחי ואז המחיר יהיה כל מחיר שנדרש.

אלי פז: אנחנו בעצם הכנסנו את אותו עובד לסד מאוד משמעותי.

אלי פז: הרעיון, כפי שניסחה אותו נועה, הוא רעיון שמקובל עליי.

אלי פז: אני אפילו מודה להסתדרות, על כך שהובילה אותי לזה.

ורד וייץ: אל תייחס לנו את זה.

ורד וייץ: אנחנו דרשנו שכר החל מהיום הראשון.

יצחק גלנטי: למה התכתיב של הפעלת לחץ, שלא לגייס מעבר לשלושים יום, צריך להיות משולם על ידי העובד?

אלי פז: הוא לא משולם על ידי העובד.

יצחק גלנטי: אם העובד יוצא במשך 30 יום ושכרו קטן, אז הוא כן משלם.

אלי פז: במצב של גיוסים נושא השכר מתערער לחלוטין בהרבה מאוד היבטים.

אלי פז: אם תבוא ההסתדרות ותאמר, שחייבים לחוקק חוק שיסדיר את נושא השכר במצב חירום, כולל נושא הזכויות, אני הראשון שאתמוך בזה.

אלי פז: בנושא הזה של הסדרת הזכויות בחוק אני כשלתי.

אלי פז: היתה שורה ארוכה מאוד של דיונים עם הממונה על השכר, והתוצאה היתה הרבה אוויר עם תוצרת אפס.

אלי פז: יש פה הסדר לגבי התמורה לעובדים שמגויסים.

אלי פז: ההסדר הזה לא זהה לגבי חיילי מילואים.

אלי פז: יכול להיות שאדם שמגויס על פי חוק שירות עבודה ישתכר יותר מאשר אדם שגויס למילואים.

אלי פז: יכול להיות שאדם שגיוס למילואים ויוצב בבית חולים מסוים, ישתכר הרבה פחות מרופא.

יצחק גלנטי: בשעתו היה משק לשעת חירום.

אלי פז: קיים גם היום.

יצחק גלנטי: מה נהוג היום?

אלי פז: מה שנהוג, הוא שהעובד שמגויס לעבוד במקום ב' ועובד בא', מקבל את השכר לפי התפקיד שהוא ממלא ב-ב' בלי מגבלת זמן.

אלי פז: עבדך בא ואמר, בוא נגביל את הזמן ל-30 יום, ומעבר לזה יהיו כל הדברים הטובים.

אלי פז: כלומר, אני נשאר בנורמה שהיתה בחוק הקיים.

יצחק גלנטי: ואם הנורמה שהיתה בחוק הקיים היתה נורמה לא נכונה, כבודו מבקש להמשיך ולהנציח את אותה נורמה.

אלי פז: אני אומר, כי הואיל והנושא הוא נושא מאוד רציני, אנחנו צריכים להגיש הצעה מסודרת בעניין.

אלי פז: זה לא ממן העניין של התיקונים שאנחנו ביקשנו.

יצחק גלנטי: אם אנו ננסח את הדברים כך שעד 30 יום זה יהיה צמוד למקובל במשק לשעת חירום, ומעל 30 יום אנו חוזרים לקבלת הטבות שכר כפי שהוא קיבל במפעל הקודם.

אלי פז: מקובל עלי.

אלי פז: זה מה שנוסח על ידי נועה.

ורד וייץ: אני עדיין רוצה להשוות לחייל מילואים.

ורד וייץ: במקרה הכינותי מראש את הפרק המתאים מתוך חוק הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים).

ורד וייץ: בסעיף 272א נאמר:

ורד וייץ: שיעור התגמול ליום יהיה למי שתכוף לפני שירותי במילואים היה: 1.

ורד וייץ: עובד, שכר העבודה הרגיל.

יצחק גלנטי: פה לא מדובר על מילואים, אלא בשירות עבודה בשעת חירום.

יצחק גלנטי: אם יוגדר שזו עת מלחמה, זה יהיה שירות מילואים.

יצחק גלנטי: אם זה יוגדר כשעת חירום או אירוע אסון לאומי, זה לא יהיה שירות מילואים.

יצחק גלנטי: לכן, אני חושב שזה יותר קרוב למשק לשעת חירום.

רחל הרצוג: שנה וחצי אחרי מלחמת הגליל, אני עדיין נאבקת בשני מקומות עבודה שבהם אנשים לא קיבלו את השכר שלהם: עיריית חיפה ושירותי בריאות כללית, למרות שהיא התנהגה נפלא.

רחל הרצוג: כיוון שבחוק הזה הורחבה סכמות למצב קיומי ולאירוע אסון המוני, יש יותר אנשים שייפלו בקטגוריה הזו ולכן חייבים לפתור את הבעיה של השכר.

רחל הרצוג: אם יכתבו "שלושים ימים" יפטרו את האנשים אחרי 29 ימים על מנת להימנע מתשלום השכר מלא.

רחל הרצוג: יכול להיווצר תמריץ שלילי.

רחל הרצוג: ההסתדרות הרפואית הגישה תביעה, שנדונה בבית הדין הארצי לעבודה, בקשר להפרשות לחיילי מילואים לא רק על השכר הקבוע, אלא גם על כוננויות ותורניות אצל רופאים ושעות נוספות.

רחל הרצוג: התביעה הזו שלנו התקבלה.

רחל הרצוג: כלומר, השופט הבין שאנשים לא צריכים להפסיד.

ורד וייץ: יש פה ערוב מסוים של תחומים.

ורד וייץ: זה נכון שזה לא שירות מילואים.

ורד וייץ: אגב, גם בזמן שירות מילואים עדיין מגייסים אנשים לשירות עבודה ולאו דווקא למילואים.

ורד וייץ: לא בהכרח שכאשר מגייסים למילואים, האנשים יהיו אנשי מילואים.

ורד וייץ: האנשים האלה אם הם לא מגויסים למילואים, הם עדיין ייצאו לשירות עבודה.

יצחק גלנטי: מכוחו של חוק משק חירום לשעת חירום.

ורד וייץ: לא.

ורד וייץ: אין חוק כזה.

נועה בן שבת: כן.

נועה בן שבת: החוק שאנו דנים בו עכשיו הוא חוק שירות עבודה בשעת חירום.

נועה בן שבת: הכוונה של היו"ר היתה, שהחוק הזה של גיוס עובדים בשעת חירום הוא נכון ליותר מצבים מאשר גיוס מילואים.

נועה בן שבת: גיוס מלאים נעשה רק עם צו 8.

נועה בן שבת: פה אנו מדברים גם על אירוע אסון המוני וגם על הכרזה של מצב מיוחד בעורף.

ורד וייץ: עדיין אין איזו הוראה שאומרת, מה יקבלו במצב של משק לשעת חירום.

ורד וייץ: מה שיש זה החוק הזה, ומה שקובעים בחוק הזה זה מה שאנשים יקבלו.

ורד וייץ: כלומר, ברגע שמדברים על השוואה כמו שאדוני הציע, אנחנו בעצם נשארים עם אותה הצעה שעומדת על הפרק.

אלי פז: זה מל"ח.

ורד וייץ: החוק הזה.

ורד וייץ: אין משהו אחר להשוות למצב של מל"ח.

ורד וייץ: אם לא ייקבע כאן, שהעובד זכאי לשכרו הרגיל מהיום הראשון, הוא לא יהיה זכאי בשום מקרה.

יצחק גלנטי: אם את אומרת שזה מל"ח, אז את חוזרת לטיעון הבסיסי שבמל"ח העובד היה מקבל את שכרו במקום עבודתו החדש.

רחל הרצוג: נכון.

יצחק גלנטי: אז את רוצה גם את זה וגם את זה.

וילמה מאור: היא רוצה רק שהשכר לא ייפגע.

יצחק גלנטי: אומרים לי שאת רוצה שהשכר לא ייפגע, ואני אומר שגם אני רוצה את זה.

ורד וייץ: המינוח שאדוני הזכיר בדבריו הוא מינוח מאוד נכון בסיטואציה הזו.

ורד וייץ: מה שקורה, הוא שהעובד עובד במפעל מסוים, פתאום מגייסים אותו לפי החוק הזה.

ורד וייץ: זה החוק שקובע את הזכויות והחובות.

ורד וייץ: שכרו של עובד שיגויס למפעל אחר, עלול להיפגע לפי המצב החוקי הקיים.

ורד וייץ: אם לא נכתוב שהוא יקבל שכר שלא יפחת משכרו הרגיל החל מהיום הראשון לשירות העבודה, שכרו עלול להיפגע.

ורד וייץ: גם בהצעתו של מר אלי פז שכרו עלול להיפגע.

ורד וייץ: אם הוא לא ישרת שלושים ימים במהלך 12 חודשים, כמוצע, הוא עלול לקבל שכר נמוך יותר משכרו הרגיל.

יצחק גלנטי: על אותו נושא נאמרו שני דברים סותרים.

יצחק גלנטי: לדבריך, אם לא יהיה תמריץ שאחרי 30 יום הוא יחזור למפעל שלו, אין תמריץ לממשלה לבטל את שעת החירום.

יצחק גלנטי: מצד שני, אם הוא יחזור חזרה לאותו מפעל, הרי יש תמריץ לפטר אותו אחרי 29 יום.

דבורה אליעזר: זה לא נכון.

דבורה אליעזר: בחוק יש הוראה שקובעת, שאסור לפטר מגויס חוץ אלא בהיתר של מפקח כללי.

דבורה אליעזר: יש לו הגנה מפני פיטורים במקום אליו הוא מגייס.

נועה בן שבת: הר"י הציגו, שנגרמת פגיעה לעובד בכך שלוקחים אותו רק ל-29 ימים ולא מעבר, רק כדי למנוע סיום תקופה שמזכה אותו בשכר גבוה יותר.

נועה בן שבת: מצד שני, נטל הגיוס מחולק בין יותר אנשים.

יצחק גלנטי: אני מבקש להתקדם הלאה.

יצחק גלנטי: אם אנחנו מדברים על שכר, אנו מדברים גם על כל הנלווה לשכר.

אלי פז: לא.

אלי פז: פה אנו עושים דבר שהוא חשוב מאוד.

אלי פז: את השכר ישלם המעביד שקלט אותו.

אלי פז: לגבי הנושא של הזכויות, שזה דבר מסובך, בזה ישא המעביד הקבוע.

יצחק גלנטי: אתה מסבך את העסק.

אלי פז: להפך.

רחל הרצוג: זה מנוגד לחוק.

אלי פז: המעביד הקבוע ישלם את הגמל, ותהיה התחשבנות בינו לבין המעביד החדש.

אלי פז: למה את זה אני מטיל על המעביד הקבוע?

אלי פז: משום שכל הנושא של הסדרים, של גמל, פנסיה ותגמולים, הוא מורכב.

אלי פז: בתי קיבלה רשימה של הדברים ששולמו לה כל חודש.

יצחק גלנטי: נניח שלרופא מסוים בבית חולים מסוים משולמת קרן השתלמות מיוחדת לרופאים.

יצחק גלנטי: אותו רופא מוצא עצמו מגויס למקום אחר.

יצחק גלנטי: מי משלם לו עכשיו את אותה הקרן, ולפי איזה שכר?

יצחק גלנטי: האם הוא יקבל לפי האחוז מן השכר שהיה לו, או לפי האחוז מן השכר שיהיה לו.

אלי פז: לפי השכר שהיה לו.

רחל הרצוג: לא חוקי.

ורד וייץ: היא צודקת.

ורד וייץ: אסור לשלם שכר שלא השתכרת.

חזקיה ישראל: במילואים זה בדיוק ככה.

דבורה אליעזר: חבל להיכנס לנושאים שהם כבר מוסדרים בחוק.

דבורה אליעזר: ההסדרים לגבי הבטחת זכויות בקופות גמל קיימים בכמה סעיפים חוק: בסעיף 7א לחוק עבודת נשים בקשר לעובדת שיוצאת לשמירת הריון, שהמעביד חייב להמשיך ולשלם לקופת גמל.

דבורה אליעזר: זה קיים בחוק הביטוח הלאומי בקשר לאיש מילואים שנעדר מעבודתו, וזה קיים גם בחוק חיילים משוחררים בקשר לחייל מגויס עד היום שהוא חוזר לעבודתו.

דבורה אליעזר: החוק שלנו קובע, שלעניין חוק חיילים משוחררים רואים את מגויס החוץ כחייל.

דבורה אליעזר: כלומר, היינו יכולים לפרש את ההוראה של סעיף 36 לחוק חיילים משוחררים ככזו שחלה גם על מגויסי חוץ.

דבורה אליעזר: אמרו לנו שזה לא ברור בגלל הזמנים הנקבעים בחוק חיילים משוחררים, שהם זמנים הרבה יותר ארוכים.

דבורה אליעזר: יכול להיות שאנו צריכים להסדיר את זה מחדש בחוק שלנו, ולחשוב על כל מיני מנגנונים.

דבורה אליעזר: אנחנו בעד, כי זה כבר היה קיים בחוק חיילים משוחררים.

דבורה אליעזר: זו שאלה אחת.

דבורה אליעזר: אם רוצים להסדיר אותה בחוק הזה, אנחנו מוכנים.

אלי פז: המשמעות היא שיש רציפות לאדם, שמבוטח בקרן פנסיה מסוימת, שלא נשברת.

יצחק גלנטי: נניח שאני עובד בחברת חשמל 20 שנה, והחברה משלמת לי ביטוח חיים.

יצחק גלנטי: ביום בהיר אחד מעבירים אותי לחברה אחרת לייצור מכוניות בנצרת, ושם קרתה לי תאונה.

יצחק גלנטי: האם הכיסוי שמשולם לי בחברת חשמל מכסה את התאונה שהיתה לי במפעל מכוניות?

יצחק גלנטי: צצות אלף ואחת בעיות מסיבה אחת, שהשכר שלי במפעל החדש שונה מהשכר במפעל הקודם.

יצחק גלנטי: כמובן, גם כל מה שנגזר מזה.

דבורה אליעזר: מה שרשום בחוק חיילים משוחררים, זה שהמעביד הקודם ממשיך להפריש על בסיס השכר שהוא השתכר לפני שהוא נעדר מעבודתו.

דבורה אליעזר: מבחינתנו הוא נעדר מעבודתו, כי הוא הולך ומתגייס.

דבורה אליעזר: לכן, מדובר בשכר שהיה קיים ערב גיוסו.

יצחק גלנטי: גברתי, פעם אחת את נאחזת בחוק גיוס חיילי מילואים, ופעם אחרת את נאחזת בחוק מל"ח.

נועה בן שבת: כי הם מפנים אחד לשני.

יצחק גלנטי: אי אפשר לשחק בשני החוקים.

דבורה אליעזר: אני לא משחקת.

דבורה אליעזר: יש סעיף בחוק, שקובע שלעניין חוק חיילים משוחררים דין מגויס חוץ כדין חייל.

דבורה אליעזר: אני לא משחקת עם שני החוקים, אני מפנה לסעיף 36 לחוק חיילים משוחררים, מכיוון שחוק שירות עבודה בשעת חירום קובע, שדין מגויס חוץ הוא כדין חייל.

יצחק גלנטי: אז נצמיד בין הדברים ונאמר, כי דין מגויס חוץ יהיה כדין חייל מילואים.

ורד וייץ: בבקשה.

אלי פז: אבל לחייל מילואים לא מתייחסים כאל מקבל שכר.

אלי פז: מה ההבדל בין חייל לבין מגויס על פי מל"ח?

אלי פז: חייל מקבל את התמורה מהמוסד לביטוח הלאומי.

אלי פז: מגויס על פי חוק שירות עבודה מקבל עבור התפוקה שהוא מייצר.

יצחק גלנטי: הוא לא עשה את זה מרצון.

אלי פז: החייל לא נכנס למשטר של יחסי עובד ומעביד.

אלי פז: העובד המגויס נמצא במשטר של יחסי עובד ומעביד.

נועה בן שבת: החוק קובע שיש יחסי עובד מעביד עם המעביד החדש.

נועה בן שבת: פה נוצרת הסתירה.

נועה בן שבת: מצד אחד הוא קובע יחסי עובד ומעביד, ומצד שני יש זכויות שהוא צריך לשמור עליהן.

יצחק גלנטי: אבל זה לא יחסי עובד ומעביד מתוך בחירה.

יצחק גלנטי: אלה יחסי עובד מעביד, כי המדינה מחייבת אותו.

יצחק גלנטי: יש הבדל.

אלי פז: נכון, ולכן זה לפרק זמן קצר.

יצחק גלנטי: איך אנו יודעים לכמה זמן זה?

אלי פז: צריכים להיות תנאים מאוד מיוחדים, כדי שהחוק הזה יפעל בשעת חירום.

אלי פז: אני זוכר מצבים, בהם רצו לשבור שביתות באמצעות חוק שירות עבודה.

אלי פז: התשובה היתה, שאת החוק הזה ניתן להפעיל רק כאשר יש סימנים מאוד ברורים של מציאות מלחמתית או של אירוע אסון המוני.

יצחק גלנטי: אם הפעלת החוק היתה נתונה לפיקוח של הוועדה שלי, והיה מתברר שניצלו את החוק הזה מטעמים כלשהם לרעת העובדים, אני לא הייתי נותן לזה להמשיך הלאה.

יצחק גלנטי: נכון לרגע זה אין פיקוח של גורם בכנסת על מה שקורה בשטח.

יצחק גלנטי: הפיקוח נמצא בידי שר איקס או שר ווי.

יצחק גלנטי: במקרה הטוב, זה היה בפיקוח שר הביטחון.

אלי פז: מדוע אין פיקוח?

אלי פז: כאשר אני למדתי מדעי המדינה, נאמר לי כי הכנסת היא הגורם המפקח על הרשות המבצעת.

יצחק גלנטי: אתה מדבר על המאקרו, ואני מדבר איתך על החוק הזה.

יצחק גלנטי: בסיטואציה הזו אין מגבלה של זמן.

יצחק גלנטי: אנחנו יודעים מתי מתחיל החוק להיכנס לפועל, אך אנו לא יודעים מתי הוא מסתיים.

יצחק גלנטי: פה אני רוצה להגן עליך, עלי ועל כולנו.

יצחק גלנטי: אנחנו לא הלכנו לזה מתוך רצון.

דבורה אליעזר: החוק כיום בא להבטיח שישולם לעובד שכר בהתאם לתפקיד אותו הוא ממלא במקום העבודה, כאשר מתקיימים יחסי עובד-מעביד בין אותו עובד לבין המפעל.

דבורה אליעזר: אם ההסתדרות והמעסיקים חושבים שיש מקום לשפר את תנאי העובדה של המגויסים, יש מקום לחשוב על הסכם משולש ביחד עם הממשלה.

דבורה אליעזר: זה נושא שיש לו השלכות רב משקיות, וצריך עוד אנשים בפורום כדי לחשוב עליו.

דבורה אליעזר: זה נושא מאוד מורכב.

יצחק גלנטי: כל האנשים הנוגעים לנושא היו צריכים להגיע, ואם הם לא הגיעו זאת בעיה שלהם ולא בעיה של הוועדה.

דבורה אליעזר: אבל זה לא היה הנושא שעמד במרכז ההצעה.

דבורה אליעזר: הנושא של ההצעה היה שאלה של סמכויות של השר, כאשר כולנו יצאנו מנקודת הנחה, כולל הגורמים שעכשיו מבקשים את התיקון הזה, שהנושא הזה מוסדר.

דבורה אליעזר: בסופו של דבר אנחנו מסדירים נושא אחר.

יצחק גלנטי: האם את רוצה להעלות את זה מחדש לוועדת שרים?

דבורה אליעזר: אני עוד לא ביקשתי דבר כזה.

דבורה אליעזר: אנחנו חושבים, שהפשרה שאנו הצענו היא פשרה הוגנת.

דבורה אליעזר: אנחנו התפשרנו כמה שיכולנו בגדר יכולתנו והבנתנו את החוק.

יצחק גלנטי: אני שומע פה, שיש הסכמה בין נציגי המעסיקים לבין נציגי ההסתדרות.

יצחק גלנטי: האי הסכמה היחידה שאני שומע כאן, היא מהתמ"ת.

דבורה אליעזר: זה לא התמ"ת.

דבורה אליעזר: ישנו גם מעסיק ציבורי, שאתם מתעלמים ממנו.

דבורה אליעזר: האם אתם דיברתם עם הממונה על השכר?

נועה בן שבת: למה אני צריכה לדבר עם הממונה על השכר?

יצחק גלנטי: אני רוצה לבדוק על מה חילוקי הדעות מבחינת הדלתא, ההבדל בין השכר שישולם לבין השכר שהיה צריך להיות משולם.

יצחק גלנטי: בואו ניקח דוגמא מעולם הרפואה.

דבורה אליעזר: אני לא יודעת לתת דוגמאות קונקרטיות.

רחל הרצוג: בדרך כלל רופאים שעבדו בקהילה יעבדו בבתי החולים.

רחל הרצוג: בקהילה הם מקבלים לפי מספר הנפשות בהם הם מטפלים.

רחל הרצוג: אם הם יגיעו לבית החולים לא יהיה להם אותו מספר נפשות.

רחל הרצוג: במקרה כזה אם אתה שואל על הדלתא, אני יכולה לומר לך ששכר ללא כוננויות יכול להיות 14,000 שקלים.

רחל הרצוג: השכר יכול לרדת מ-20,000 שקלים ל-14,000 שקלים.

יצחק גלנטי: השאלה היא האם הקריטריון של הנפשות פועל באותו בית חולים.

רחל הרצוג: זה בדיוק מה שאמרתי.

רחל הרצוג: אלה שני עולמות שונים.

רחל הרצוג: אם אחד נשאר בבית חולים, אין בעיה.

יצחק גלנטי: מה הדלתא ביניהם?

רחל הרצוג: זה יכול להיות עד 6,000 שקלים.

רחל הרצוג: לפי החוק היום אי אפשר להפריש לקופת גמל על שכר שלא קיבלת.

נועה בן שבת: אנחנו מדברים פה על הוראה של המשך הפרשת תשלומים, גם כאשר העובדת בחל"ת ובכלל לא משולם לה שכר, וגם כאשר העובד נמצא בשירות מילואים ולא משולם לו שכר.

רחל הרצוג: תצטרכו לזכור לתקן את זה.

נועה בן שבת: צריך לתקן את זה פה.

יצחק גלנטי: במקרה של רופא מדובר בדלתא של 6,000 שקלים.

יצחק גלנטי: כמה זה במקרה של אחות?

רחל הרצוג: אני לא יכולה לזכור.

יצחק גלנטי: איך זה במקרה של מורה או מהנדס?

רחל הרצוג: אם הוא מהנדס ונקרא למפעל ביטחוני לעסוק בחריטה, הוא יכול לרדת בשכרו בסכום של 5,000 שקלים.

יצחק גלנטי: אנו מדברים על חודש אחד.

יצחק גלנטי: מעבר לשלושים יום הנושא סגור.

יצחק גלנטי: לעובד עצמו זה הרבה כסף.

יצחק גלנטי: עכשיו בואו ננסה לדבר על סדר גודל ההפסד של המדינה.

יצחק גלנטי: המדינה באותו הזמן היא גם מרוויחה מעצם העובדה שמפעל איקס עובד.

יצחק גלנטי: האלטרנטיבה היא שאותו מפעל לא יעבוד.

יצחק גלנטי: השאלה היא, מה יכולה להיות העלות לחודש אחד למפעל?

דבורה אליעזר: מי שמוסמך לתת תשובה כזו, זה משרד האוצר.

דבורה אליעזר: זה משהו כלל משקי.

יצחק גלנטי: זה כלל משקי, אבל זה לא מציין הפסד.

יצחק גלנטי: אותו עובד תורם למדינה במקום אחר.

יצחק גלנטי: זה לא שכל השכר שלו מתעופף.

יצחק גלנטי: אנו מדברים על תוספת שהיא לא תקציבית ולא משמעותית.

יצחק גלנטי: אם כל הסיפור הוא של חודש אחד, אין שום סיבה שאנו נקבל את ההצעה הזו.

ורד וייץ: זה גם שכר שממילא היה צריך להיות משולם.

יצחק גלנטי: זה היה צריך להיות משולם.

יצחק גלנטי: אני רוצה ללכת עוד יותר רחוק.

יצחק גלנטי: אני מאמין, שעובד שמועבר ממפעל איקס בגלל מצב חירום, שעות העבודה שלו לא מוגבלות.

ורד וייץ: לא רק שהן לא מוגבלות, אלא שחוק שעות עבודה ומנוחה לא חל.

יצחק גלנטי: כלומר, הוא יכול להיות מועסק במפעל השני מעבר לשעות העבודה המקובלות.

אלי פז: ולקבל שעות נוספות.

ורד וייץ: לא נכון.

יצחק גלנטי: אינני יודע, מהם תנאי העסקה במפעל השני.

יצחק גלנטי: ישנם גם תנאי העסקה גלובאליים.

יצחק גלנטי: אני יודע שיש הרבה מקומות עבודה, שמעסיקים עובדי קבלן.

יצחק גלנטי: האם הוא מקבל שכר של עובד קבלן?

יצחק גלנטי: אנחנו מגיעים פה לאבסורד, רק בגלל איזושהי דלתא שולית.

אלי פז: הנושא של השכר הוא נושא מורכב.

אלי פז: אפשר לבחור את הדוגמאות האלה, אבל יכולתי גם להביא דוגמאות אחרות.

אלי פז: לא כל המעסיקים הם עושקים.

אלי פז: יש הרבה מעסיקים ששילמו תמורה יפה.

אלי פז: במלחמות בהן היו מגויסי חוץ, לא זכור לי מקרה אחד שלא יושב בצורה חיובית.

רחל הרצוג: אני סיפרתי לך על שני מקרים, שאני עדיין מטפלת בהם.

אלי פז: עולם הרפואה הוא עולם, שאני לא רוצה להיכנס אליו.

אלי פז: הנושא של השכר הוא נושא מורכב.

אלי פז: כדי שאני אהיה בשל להציע הצעה מעבר להצעה שאני הצעתי בישיבה הקודמת, מאחר ומדובר בנושא חדש, אנו צריכים לדון בנושא הזה בנפרד מעבר לכל יתר הסעיפים בחוק.

אלי פז: אין לי שום בעיה שיחוקק חוק, שיסדיר את נושא השכר לגבי מילואים ולגבי עובדים, בין אם הם מגויסים ובין אם הם אינם מגויסים, בין אם הם מתייצבים לעבודה או נעדרים מהעבודה.

אלי פז: במלחמות קודמות, בעיקר במלחמה האחרונה, נחשפנו למציאות מאוד בעייתית בשוק העבודה בנושא תמורה, גם במקרים של היעדרות מהעבודה.

אלי פז: הנושא הזה חייב הסדר חוקי.

אלי פז: אני מציע, שכל הפרק של השכר יוגדר בחוק אחר.

אלי פז: אני לא חושב, שהיום אנו בשלים להשיב על כך.

אלי פז: יכולתי לתת כאן הרצאה של שעות על סוגי מרכיבים ובעיות שישנם.

אלי פז: רוב המקרים יושבו בצורה שהיא מאוד מניחה את הדעת.

אלי פז: אני לא מכיר מקרה אחד, שבו היה ניצול לרעה.

אלי פז: לכן, אני מבקש שתהיה הפרדה בין הנושא של השכר, שהוא חדש ולא עלה בהצעה שלנו, לבין כל שאר הדברים שאנו זקוקים להם במקרה ומחר נימצא במצב של חירום.

אלי פז: הלכנו כאן בגישה פשרנית, התפשרנו בצורה מהותית וההסתדרות והמעסיקים קיבלו מעמד בקטע של התייעצות בזמן אמיתי.

אלי פז: בוא נתקדם הלאה, ונהיה בטוחים בפני מה שמתרחש בדרום.

יצחק גלנטי: אתה אומר: או שאתם מקבלים את ההצעה שלי של 30 יום, או שאני מבקש להוציא את הנושא הזה מכלל החוק הזה.

יצחק גלנטי: אינני יודע, האם ניתן לבצע את החוק הזה כאשר סעיף השכר מופרד ממנו.

יצחק גלנטי: בנוסף, אני חושב שזה לא פתרון שהולך לקראת, אלא פתרון יותר אולטימטיבי.

יצחק גלנטי: לכן, אני מבקש לאפשר למשרד התמ"ת לבוא בדברים עם הנוגעים בדבר במשרד האוצר, ולנסות לקבל ממשרד האוצר את התגובה בנוגע לדלתא, ההבדל בין העלות של התשלום לפי השכר במפעל החדש לבין התשלום על ידי המפעל הקודם.

יצחק גלנטי: אני מבקש לקבל מדד ממוצע, שייתן לנו קנה מידה על מנת לראות איפה אנחנו נמצאים.

אלי פז: אם אתה שואל אותי, אני מעריך שאנו מדברים על קרוב ל-10,000 עובדים.

יצחק גלנטי: עם המעסיקים הפרטיים אין בעיה.

יצחק גלנטי: אנו מדברים רק על המדינה.

אלי פז: במגזר העסקי מדובר על 2,000 עובדים, כאשר במגזר הציבורי מדובר על 8,000 עובדים.

אלי פז: כל המגזר הציבורי, הנושא של בתי חולים, הנושא של מרפאות, הנושא של מוסדות ציבור.

אלי פז: ...

ורד וייץ: אבל מתוך זה אתה צריך לקחת רק את מגויסי החוץ ולא את כולם.

אלי פז: אני מדבר עכשיו על מגויסי החוץ.

אלי פז: דיברתי על 10,000 מגויסי חוץ, כאשר 8,000 מהם הם במגזר הציבורי ו-2,000 במגזר העסקי.

אלי פז: בוא נניח שהדלתא היא 5,000 שקלים כפול 8,000 עובדים, מדובר על 40,000,000 שקלים.

אלי פז: זו הדלתא עליה מדובר.

אלי פז: ברור שאם מדובר על 20,000 מגויסים, אז העלות היא 80,000,000 שקלים.

אלי פז: אני חושב שהערכה שלי היא הערכה די מתונה.

אלי פז: אני לא מאמין שהדלתא תהיה כל כך כבדה.

אלי פז: לא בהכרח מדובר על חודש שלם.

אלי פז: אם אנחנו רוצים להתקדם, אפשר לסיים את הקטע הזה ללא השכר, או אפשר לקבל את ההצעה שלי.

נועה בן שבת: רציתי להעיר לגבי המסגרת.

נועה בן שבת: עלתה פה טענה, שהנושא כולו הוא נושא חדש, זה נושא שלא היה בתוך הצעת החוק.

נועה בן שבת: צריך לציין, שאפשר לדון בהצעת החוק בנפרד, אבל השאלה היא האם אנו יכולים להרחיב את מסגרת האנשים שאפשר לגייס מבלי לתת את הדעת לשאלות של השכר.

נועה בן שבת: אפשר לעשות את זה, אבל השאלה היא האם חברי הכנסת ירצו להגיד שהם כן מרחיבים את המסגרת אבל לא דנים בשאלות השכר.

נועה בן שבת: הנושאים האלה הם לא תלויים זה בזה.

נועה בן שבת: כיוון שאנו מדברים על נושא חדש, אנו לא יכולים לפצל את הנושא ולהגיד שנדון בו אחר כך, כי זה אינו חלק אינטגראלי מהצעת החוק.

נועה בן שבת: זה יחייב חקיקה נוספת, אם זה לא ייפתר כהצעתך במסגרת הסדר.

אלי פז: אמרו פה דבר שהוא לא מדויק.

אלי פז: יש פה לבנה גדולה למצב חירום כולל, שאז אנו עשויים לגייס.

אלי פז: אנו רצינו לשפר את הקטע הקיומי, אבל אנו חוזרים למאסה הגדולה.

אלי פז: זה לא נכון שאנו עכשיו נעלה את הקצת לעוד קצת.

אלי פז: אנחנו עכשיו מדברים על חזרה לאחור, על הסלע שעליו כל החוק יושב.

אלי פז: לכן, זה לא מדויק שהולכים להגדיל את הקצת הזה לעוד קצת.

אלי פז: כאשר מדובר על כל העובדים שמגויסים בשעת חירום, אז מדובר במאסה הכוללת.

אלי פז: לגבי השכר, השכר הוא לפי השכר של המקבל.

אלי פז: אנחנו מכניסים רגל גם לגבי האוכלוסייה הזו בשיטה של השלושים יום.

אלי פז: פה אנו לא חורגים גם מול האוצר.

יצחק גלנטי: כלומר, שכבר היתה התייעצות ביניכם לבין האוצר.

אלי פז: לא היתה.

יצחק גלנטי: אז איך אתה יודע אם זה מקובל על האוצר?

אלי פז: אני אומר שבשיחות שהיו בעבר בנושא הסדרת שכר של עובדים מגויסים, אנחנו נתקלנו במשבר לא קטן מול האוצר.

אלי פז: אני יודע שברגע שזה יעלה, יעלו באוב כל מיני דברים אחרים שימשכו אותנו 200 שנה אחורה.

אלי פז: לכן, יש שתי אפשרויות.

אלי פז: אפשרות אחת היא לעשות הפרדה, ואפשרות שנייה היא לקבל את ההצעה של ה-30 יום, שהיא ממתנת בעיה אפשרית.

אלי פז: היא הופכת את המצב לטוב יותר לעובדים ממה שהיה קודם.

אלי פז: אחר כך ננסה לקיים דיון משותף עם המעסיקים, ההסתדרות והממונה על השכר.

יצחק גלנטי: אני לא הייתי רוצה בשלב זה לעצור את הדיון.

יצחק גלנטי: גם מעסיק ציבורי ייקלע למצב לא נכון, אם יתברר שהמעסיק הפרטי ישלים את אותה הדלתא לאותו עובד.

יצחק גלנטי: זה מצב שעשוי להיות מאוד לא תקין ולא נכון.

יצחק גלנטי: עשויות אז להתפתח שתי קבוצות, שלאחת יש יתרון על פני הקבוצה האחרת.

יצחק גלנטי: לכן, נעשה נכון אם נאפשר לכם להמשיך את המשא ומתן ביניכם.

יצחק גלנטי: אני אשמח מאוד, אם תצליחו להגיע לכלל הסכמה ביניכם לקראת הישיבה הבאה.

אלי פז: והיה כי לא?

יצחק גלנטי: ה' גדול.

יצחק גלנטי: למה אתה עוצר את הסוסים בעלייה?

אלי פז: אני לא עוצר, אני שואל.

יצחק גלנטי: והיה כי לא, נמשיך את הדיון.

יצחק גלנטי: בינתיים אני רוצה להמשיך את הדיון בסעיפים הבאים.

יצחק גלנטי: ישנם עוד סעיפים בהצעת החוק, שאנחנו צריכים לקדם אותם.

ורד וייץ: אם משרד התמ"ת כל כך רואה כדבר חיובי את ההגבלה של שלושים יום, מדוע לא יהיה בהצעת החוק תיקון שיאמר, שקריאה לשירות עבודה לא תעלה על שלושים ימים למשך 12 חודשים רצופים.

יצחק גלנטי: אני אלך עוד יותר לקראתכם.

יצחק גלנטי: על הסעיף הזה אנחנו יכולים גם ללכת בשתי גרסאות על מנת שנוכל להמשיך הלאה, והמחוקק יחליט.

יצחק גלנטי: כאשר זה יעלה למליאה, יחליטו באיזו דרך נלך.

דבורה אליעזר: אין לנו סכמות לענות על כך, כיוון שהנושא הזה לא היה חלק מהצעת החוק שלנו.

דבורה אליעזר: אנחנו צריכים להתייעץ עם גורמים אחרים בממשלה.

יצחק גלנטי: האם אתם מכריזים על זה כנושא חדש?

דבורה אליעזר: השאלה של השכר היא נושא חדש מבחינה עובדתית.

דבורה אליעזר: אני מבקשת לשמור את הזכות לבקש נושא חדש בישיבה הבאה.

דבורה אליעזר: אנחנו נתייעץ עם משרד האוצר, כפי שביקש היו"ר, כדי ללבן את הנושא ולראות האם אנו נוכל להכניס את הנושא במסגרת הצעת החוק.

דבורה אליעזר: היה ולא, אנחנו נבקש שזה יחשב לנושא חדש וזה יבוא להכרעה בוועדת הכנסת.

דבורה אליעזר: והיה וועדת הכנסת תחליט שזה לא נושא חדש, אנו נשקול ברצינות למשוך את החוק.

חזקיה ישראל: האם מאשפרים לנו להגיע להבנות ולהגיע עם משהו מוסכם לכאן?

יצחק גלנטי: אין שום בעיה.

חזקיה ישראל: אני מבקש פרק זמן של שבוע, על מנת לנסות ולהגיע להסכמות בינינו לבין ההסתדרות, ולבוא לכאן עם משהו מוסכם.

רחל הרצוג: אני נציגת ההסתדרות הרפואית ולא ההסתדרות הכללית.

רחל הרצוג: לא יכול להיות שיתעלמו מהרופאים כאן.

יצחק גלנטי: אנחנו לא נכנסים לסקטור זה או אחר.

יצחק גלנטי: אנחנו לא נקיים כאן דיון נפרד לגבי רופאים.

רחל הרצוג: אני אשמח, לשבת עם ההסתדרות כדי להגיע להסכמה כוללת.

יצחק גלנטי: אם אתם יכולים להגיע להסכמים עם ההסתדרות הכללית, אנחנו האחרונים שנמנע את זה.

יצחק גלנטי: אני נותן לכם שבוע ימים על מנת להגיע להתייעצויות ביניכם.

יצחק גלנטי: הלוואי ותגיעו למשהו מוסכם, כיוון שהאלטרנטיבה היא שיוכרז נושא חדש.

יצחק גלנטי: אם זה יהיה נושא חדש, זה יחזור לוועדת הכנסת.

חזקיה ישראל: החוק הזה חשוב למצבי חירום.

חזקיה ישראל: יש לנו עניין בקיום החוק.

חזקיה ישראל: אני מקווה, שבמהלך השבוע הקרוב נעשה מאמץ כולל, מתוך מגמה להביא לכאן משהו מוסכם.

ורד וייץ: אם תתקבל ההצעה של אדוני להגיש את ההצעה עם שתי חלופות, מה זה אומר?

וילמה מאור: ההחלטה היא של התמ"ת.

יצחק גלנטי: אם הם מחליטים שזה נושא חדש, זה עובר לוועדת הכנסת.

נועה בן שבת: ואז זה יכול לחזור לפה, והם עשויים למשוך את הצעת החוק.

ורד וייץ: האם אי אפשר במצב הקיים להביא שתי חלופות?

יצחק גלנטי: לא.

חזקיה ישראל: אנחנו צריכים להגיע להסכמות בינינו.

שי סומך: יש אפשרות לכלול את הנושא של השכר בהצעת החוק, ולפצל.

שי סומך: כלומר, להצביע רק על הנושא שהממשלה הביאה עכשיו ולהעלות אותו לקריאה שנייה ושלישית, ובנושא השכר לדון יום אחרי שהצעת החוק עוברת.

יצחק גלנטי: לא נראה לי שזה פתרון אפשרי.

נועה בן שבת: לי זה נראה שזה יוצר ערוב.

נועה בן שבת: אם מדובר בנושא חדש, שלא היה חלק מהצעת החוק שהועברה לוועדה, אז משמעות הפיצול נעלמת.

נועה בן שבת: הפיצול נועד כדי לאפשר את הדיון בסעיפים שאליהם הגיעו להסכמה, אבל לא להכניס נושא חדש ואז לפצל אותו.

שי סומך: הנושא קשור.

שי סומך: הנושא חדש רק אם טוענים לנושא חדש.

שי סומך: אם הממשלה תתחייב שלא לטעון לנושא חדש, הוא יהיה בתוך הצעת החוק ויפוצל.

שי סומך: הנושא החשוב שנכלל בהצעת החוק הממשלתית יעבור לקריאה שנייה ושלישית, ונושא השכר יידון יום אחרי.

יצחק גלנטי: זה לא הולך ככה.

יצחק גלנטי: אותו פיצול צריך לעבור דרך ועדת הכנסת.

שי סומך: ברור.

שי סומך: הפיצול יכול להיות עכשיו.

יצחק גלנטי: אותו פיצול צריך לעבור דרך ועדת הכנסת, שם יקבעו לאיזה ועדה הוא יועבר.

יצחק גלנטי: ייתכן מאוד וישלחו את הצעת החוק לוועדת כלכלה.

נועה בן שבת: בכל מקרה, גם את זה אתה מציע לעשות רק בשבוע הבא.

יצחק גלנטי: תודה רבה, הישיבה נעולה.