ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 420, 2007-12-10 12:30

גלעד ארדן: צהריים טובים, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום תקנות הדואר (שירותי דואר בסיסיים ושירותים כספיים אשר ינתנו לכלל הציבור בכל המדינה), התשס"ז-2007.

גלעד ארדן: שר התקשורת הגיש לאישור הוועדה תקנות שהן בהתאם לסמכותנו על פי סעיף 5 ג' רבתי (א) קטן (1) לחוק הדואר, כאשר מטרת התקנות היא לקבוע את רשימת שירותי הדואר והשירותים הכספיים שלדעת המשרד ראוי שינתנו בידי חברת דואר ישראל בע"מ לכלל הציבור בכל המדינה.

גלעד ארדן: אבקש מסמנכ"ל בכיר במשרד התקשורת מר יגאל לוי להציג את התקנות.

יגאל לוי: ראשית אני מבקש להודות לוועדה שבהתראה יחסית קצרה התארגנה ואפשרה את הדיון החשוב הזה מבחינתנו.

גלעד ארדן: אם תשאל את משרד התחבורה זו התראה מאוד קצרה, לא יחסית קצרה.

יגאל לוי: כמו שאתם יודעים, משרד התקשורת יחד עם משרד האוצר מובילים רפורמה מאוד מקיפה בענף הדואר כשאנחנו נמצאים כרגע בישורת האחרונה של אותה רפורמה.

יגאל לוי: התהליכים נמשכו בצורה כזאת מכיוון שהמטרה של המשרד הייתה לנסות להגיע לכמה שיותר הסכמות ולא להנחית על חברת הדואר רישיון באופן חד צדדי, לכן התקיימה סדרה ארוכה מאוד של דיונים עם חברת הדואר יחד עם נציגים נוספים של הממשלה וניסינו ככל הניתן להגיע להסכמות.

גלעד ארדן: וניתן?

יגאל לוי: רק אומר שכשמדברים על הסכמות בין שר התקשורת למנכ"ל חברת הדואר – זה לא שני גורמים שנמצאים על מישור שווה אבל בגדול בהרבה נושאים בהחלט הגענו להסכמות.

יגאל לוי: הכוונה הייתה לא להנחית עליהם חד צדדית.

יגאל לוי: השר במדיניות שלו שמר על איזונים בין הסוכריות לבין החובות שמוטלות על החברה.

יגאל לוי: בסופו של דבר הגענו למצב שבו גיבשנו את המתכונת שבה יוצאים לדרך.

יגאל לוי: השלב הנוכחי הוא מאוד חיוני לרישיון כי עם אישור סל השירותים האוניברסלים שאני מקווה שנאשר היום אנחנו יכולים לקדם את הענקת הרישיון לחברת הדואר.

יגאל לוי: צמוד לרישיון הזה יש מספר נושאים נוספים שהיו חשובים לחברת הדואר ולעובדים והמשרד כרך אותם ביחד.

יגאל לוי: לכן לצד חובת השירות האוניברסלי חברת הדואר תורשה לספק מגוון רחב של שירותים נוספים.

יגאל לוי: בנוסף גם שרי האוצר והתקשורת חתמו על רשת ביטחון לעובדי הדואר.

יגאל לוי: מצד שני מה שחשוב לנו זה שהשירותים האוניברסלים יקבעו בצורה ברורה ברישיון החברה.

יגאל לוי: חשוב לציין שבפעם הראשונה מדינת ישראל אומרת מה זכותו של כל אזרח לקבל בכל מקום במדינה באופן חוקי, מחייב עם סנקציה בצידה במידה והחברה לא תעמוד בטיב השירות שנקבע.

יגאל לוי: זה לא שעד כה שירותי הדואר לא היו טובים בארץ, להיפך.

יגאל לוי: שירותי הדואר היו טובים בארץ אבל בפעם הראשונה המדינה קובעת את החובה הזאת באופן חוקי, מחייב וזאת הבשורה שלנו מהיום ולפי המצפן הזה נתחיל לבחון את שירותי הדואר שהחברה מספקת בארץ באופן מחייב.

יגאל לוי: נקודה אחרונה, בחנו איזה שירותים החברה מספקת היום לציבור ובחנו מה ראוי שהיא תמשיך ותספק בצורה אוניברסלית.

יגאל לוי: הרשימה שאתה רואה פה זו רשימה שאנחנו סבורים שזכותו של כל אזרח בכל מקום במדינה לקבל.

יגאל לוי: החברה ספקה את השירותים עד היום כך שלא הטלנו עליה שום חובה חדשה וגם בזירה הבין לאומית אלו שירותים שמקובל לראות בהם שירותים אוניברסלים שזכותו של כל אזרח לקבל בכל מקום.

יגאל לוי: אנחנו מבקשים לאשר את הרשימה.

גלעד ארדן: אם אני מבין נכון, התקנות האלה רק מעגנות את מה שממילא היה מסופק על ידי חברת דואר ישראל.

ניר ימין: היא מספקת יותר שירותים.

גלעד ארדן: אבל אין פה דברים חדשים שמטילים עליהם.

יגאל לוי: לא הטלנו על חברת הדואר חובה חדשה.

יגאל לוי: בחנו את החובות שהיא מספקת היום בצורה אוניברסלית אם עדיין ראוי להמשיך אותם כך שהמדינה השקיעה מחשבה כשהפכה אותם לחובה חוקית באמירה: ראוי שהאזרח ימשיך ויקבל אותם.

גלעד ארדן: איפה כתוב מה הסנקציות במקרה שהם לא מספקים את זה?

יגאל לוי: קבענו בחוק הדואר פרק של עיצומים כספיים במידה ובעל רישיון מפר תנאי מהותי מהרישיון שלו.

יגאל לוי: אני חושב שאנחנו עוד רחוקים מדיונים מהותיים בסנקציה כזאת אבל המדינה התחילה לבנות את הכלים - - -

גלעד ארדן: אז עוד אין כלי?

יגאל לוי: יש כלי.

יגאל לוי: הכלי הוא קודם כל מה השירות שהיא נדרשת לתת והזכות החוקית להטיל עליהם סנקציה.

גלעד ארדן: הזכות החוקית עדיין קיימת?

יגאל לוי: היא קיימת בחקיקה בפרק של סנקציות.

יגאל לוי: חסר לנו הפרק של החובה.

יגאל לוי: אלה התקנות שאנחנו נדרשים את ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: תודה, מנכ"ל חברת הדואר, בבקשה.

גלעד ארדן: אתם מרוצים?

גלעד ארדן: אפשר להצביע?

אבי הוכמן: לפני למעלה משנה הובאה לכאן הטיוטה הראשונה של התקנות האלה.

אבי הוכמן: באותה ישיבה התנגדנו התנגדות נחרצת לתקנות.

אבי הוכמן: הוועדה הנחתה אותנו לשבת ולהגיע להבנה עם משרד התקשורת.

גלעד ארדן: לא התקיימה אז הצבעה,

יגאל לוי: לא התקיימה לבקשת שר התקשורת הנוכחי.

גלעד ארדן: הוא משך.

גלעד ארדן: מתי הייתה הפעם הראשונה שהוא משך?

גלעד ארדן: פברואר 2006?

ראובן כראזי: ינואר.

אבי הוכמן: היו הרבה פגישות עבודה ומרטנו אחד לשני את הנוצות והרשימה שמונחת כאן היא רשימה שהסכמנו עליה.

אבי הוכמן: אני שותף לעניין שהסכמה יש לכבד ויש לעמוד מאחורי הסיכום.

אבי הוכמן: מבחינת הרשימה, להוציא הערה טכנית כזאת או אחרת שבמהלך קריאת התקנות נעיר את ההערות שלנו, לגבי התקנות האלה יש לנו הסכמה.

אבי הוכמן: יחד עם זאת צריך לזכור שבאמירה שלי התקנות זה לא הדבר היחיד שעומד לנגד עינינו בסוגיה של הרפורמה בתחום הדואר.

אבי הוכמן: לצערי הרב חברת דואר ישראל וגם עובדי החברה עומדים בהסכמות ובהבנות אבל עדיין אנחנו חיים במצב שסוגיות מסוימות לא נסגרו ואנחנו די חשופים בתהליך של פתיחת השוק לתחרות על כל הרפורמות שחלות עלינו.

אבי הוכמן: אתן מספר דוגמאות, השוק נפתח לתחרות ב-2006, הפתיחה הושלמה ב-2007.

אבי הוכמן: הנטל של השירות האוניברסלי זה נטל שמוטל רק על חברת דואר ישראל, על המתחרים אין בכלל חובת שירות דואר אוניברסלי.

אבי הוכמן: בהגדרת בסיס הקיום ובסיס ההוצאות שלנו אני חייב להחזיק תשתית לטובת מדינת ישראל וחלק מהשירותים שאנחנו נותנים אנחנו נותנים בחינם, ולמרות שיש כאן הסכמה, רק בשביל הקוריוז, לדוגמא, אחד משירותי החינם שאני צריך לתת אלו שירותים להפקדת צ'קים דחויים ושמירתם.

אבי הוכמן: זה הולך להינתן בחינם.

אבי הוכמן: תראה לי בנק אחד שנותן שמירת צ'קים דחויים.

אבי הוכמן: אני רק נותן דוגמא למשמעות של מתן שירות אוניברסלי.

אבי הוכמן: סליחה, אנחנו חייבים לתת את השירות לא בחינם, טעיתי כאן, אנחנו חייבים לתת את השירות כשירות אוניברסלי אבל תחת פיקוח על כל המשמעויות.

אבי הוכמן: זה שירות למשל שבבנקים המסחריים הציבור משלם מחיר מאוד רציני עבור השירות הזה.

לאה ורון: לא אחרי שעבר החוק בוועדת הכלכלה שיש תעריפון וכו'.

אבי הוכמן: לגבי צ'קים מופקדים לדחייה?

לאה ורון: לגבי סוגים שונים של עמלות שגובים בבנק.

אבי הוכמן: יחד עם זאת היו הרבה הבטחות שעדיין לא קוימו.

גלעד ארדן: לדוגמא - - -

אבי הוכמן: כל הנושא של השירותים החדשים מותנים בכניסת הרישיון לתוקף.

אבי הוכמן: אם הרישיון לא ייכנס לתוקף אין לנו אישור להיכנס לשירותים חדשים למרות שהתחרות כבר פוגעת בנו קשה.

גלעד ארדן: כמו איזה שירותים?

אבי הוכמן: כמול למשל שירותים של דואר היברידי, כבר הסברתי פעם לוועדה שזה דואר ממוחשב שלקוח שולח אותו ואנחנו נפיק אותו ונשלח אותו לציבור.

אבי הוכמן: שירותי ביטוח שכל העולם מדבר שחברת הדואר תיתן.

אבי הוכמן: שירותים כספיים אחרים.

גלעד ארדן: אתה אומר שהמטלות מתקדמות, ההיתרים פחות.

אבי הוכמן: אני יכול לתת לכם נתון:

אבי הוכמן: אמרנו שהדואר הכמותי היקפו 400 מיליון שקלים, כבר איבדנו למעלה מ-50 מיליון שקל מהדואר הכמותי לטובת המתחרים.

גלעד ארדן: זה הכל?

גלעד ארדן: בקושי 12%.

גלעד ארדן: כנראה גביתם המון כסף כל השנים.

אבי הוכמן: אני לא חושב כי הגירעונות של חברת דואר ישראל לאורך השנים אדוני היושב ראש, עמדו בממוצע על 100 מיליון שקל לשנה ואנחנו נכנסנו כאן למהלך התייעלות מאוד קשה כולל פרישה של 500 עובדים כך שכל מה שגבו עדיין לא מכסה - - -

גלעד ארדן: לא נשחזר את כל דיוני הרפורמה.

אבי הוכמן: יחד עם זאת, יש הבטחה להורדת התמלוגים - עדיין זה לא מבוצע.

אבי הוכמן: רשת הביטחון שהזכיר יגאל שהשרים חתמו עליה, אתן לך 2 פרמטרים מרשת הביטחון שאחד מהם עדיין לא קוים והשני אני לא יודע אם יקוים ואם יקוים בזמן.

אבי הוכמן: רשת הביטחון קבעה שהרישיון הכללי ייכנס לתוקף ב-2 לדצמבר 2007.

אבי הוכמן: הדיון היום מתקיים ב-10 לדצמבר 2007 ועדיין אין רישיון.

אבי הוכמן: ב-31 לדצמבר אמור להיכנס עדכון בתעריפים של השירותים הכספיים שאמור לפצות אותנו על חלק מהאובדן של ההכנסות שלנו.

אבי הוכמן: אנחנו עדיין לא מכירים איפה התהליך עומד, לא ראינו טיוטות בעניין הזה.

אבי הוכמן: 31 בדצמבר זה עוד מעט - - -

גלעד ארדן: אתה יכול לפרט, איזה שירותים כספיים עומדים להתייקר?

אבי הוכמן: אנחנו נותנים שירותי עובר ושב בחינם.

אבי הוכמן: חלק מאובדן ההכנסה ועל מנת להגיע לאיזשהו איזון כלכלי הגענו להבנות שעל שירותים שאנחנו נותנים בחינם או בערך כלכלי שהוא נמוך מהערך הכלכלי האמיתי – ייעשה עדכון לתעריפים האלה.

אבי הוכמן: סוכם שהתהליך הזה יגיע לידי סיכום עד ה-31 בדצמבר השנה.

גלעד ארדן: שזה בעיקר מתמקד בחשבון בבנק הדואר?

אבי הוכמן: בניהול חשבונות הבנק.

גלעד ארדן: רק?

גלעד ארדן: או בעיקר?

אבי הוכמן: בעיקר.

גלעד ארדן: מה עוד?

אבי הוכמן: זה בעיקר.

אבי הוכמן: אנחנו עושים גם פעילויות לקופת חולים שצריך לקבל עבור זה כסף, כל מיני תמורות שעבור שירותים שאנחנו נותנים אנחנו צריכים לקבל תמורה כלכלית בהתאם לעלויות שלנו.

אבי הוכמן: לצערי אני עדיין לא יודע איפה התהליך הזה עומד.

אבי הוכמן: ה-31 בדצמבר מאוד קרוב.

אבי הוכמן: צריך לזכור, באנו וגם הצגנו לוועדה שהחלת הרפורמה ואימוץ התעריפים החדשים כפי שאומצו החל מה-1 בנובמבר יגרמו לחברת דואר ישראל גירעון בשנה הראשונה של הפעלת הרפורמה של למעלה מ-120 מיליון ₪ כאשר זה לא לוקח בחשבון הסכמי שכר קיבוציים שרק לאחרונה נחתם הסכם שכר שמושת באופן אוטומטי על עובדי חברת דואר ישראל, המשמעויות האקטואריות הפנסיוניות לעניין הזה.

אבי הוכמן: כך שאנחנו אמורים להיכנס לשנה מאוד קריטית מבחינת האיזון הכלכלי והיכולת של חברת דואר ישראל להתקיים כלכלית לאור השנתיים וחצי האחרונות שבהן אנחנו עובדים ועמלים קשה על מנת להביא את הארגון הזה לאיזון, ואנחנו קרובים לעניין הזה אבל הרפורמה הזאת אמורה לקחת אותנו לאחור.

אבי הוכמן: כתוצאה מכך התנהלו דיונים והגענו להבנה על רשת הביטחון שאומרת את הדברים הבאים: היות ואתם מדברים על גירעון של 120 מיליון ₪ בלי הפרמטרים הנוספים שאמרתי, אנחנו נמצא מקורות הכנסה נוספים - - -

גלעד ארדן: את זה אמרו לכם משרדי הממשלה.

אבי הוכמן: שהם לא נותנים 120, הם יתנו הרבה פחות.

אבי הוכמן: הם יתנו סדר גודל, הערכה שלנו של בין 40 ל-50 מיליון שקל לשנה מתוך ה-120.

אבי הוכמן: אבל יש הבטחה של משרד האוצר ושל משרד התקשורת בתוך רשת הביטחון שאומרת שבתום שנה להפעלת הרפורמה – המשרדים יבחנו שנית את התוצאות ואם יהיה צריך לעשות שינויים ברפורמה יבצעו שינויים ברפורמה.

אבי הוכמן: זה המשמעות של רשת הביטחון כפי שמשרדי האוצר והתקשורת הבטיחו ויש לנו מכתב חתום על ידי שני השרים בעניין הזה.

אבי הוכמן: יחד עם זאת אנחנו רואים את התהליכים שהם לא מתכנסים והחשש הוא גדול שגם מה שאנחנו חושבים שנקבל לא נקבל כך שהמשמעות הכלכלית על חברת דואר ישראל ועל היכולת שלנו לספק שירותי דואר אוניברסלי בכל רחבי מדינת ישראל – יש סכנה לכך.

אבי הוכמן: אמרתי את זה בוועדה הקודמת ואני חוזר על כך.

אבי הוכמן: הסכנה לא תנבע מבעיות ניהול, הסכנה תנבע מבעיות ברפורמה שהתרענו על כך מספר רב של פעמים שהגרעונות האלה לא יאפשרו לנו לספק שירותים אוניברסלים.

אבי הוכמן: אם רוצים שנעשה את זה ואנחנו מוכנים ורוצים לעשות את זה, חייבים להביא את כל הדברים שהבטיחו לנו לידי סיכום וביצוע מיידיים כדי שאחר כך יוכל לבוא מאן דהוא ולהגיד: הבעיה היא בעיית ניהול ולא בעיית רפורמה.

אבי הוכמן: לכן אני אומר, בעניין הזה, אנחנו כמו שאמרתי קודם: הסכמים יש לקיים.

אבי הוכמן: הסכמנו לגבי הרשימה הזאת, אנחנו ממליצים לוועדה לאשר, אולי יהיו פה ושם הערות טכניות לגבי ניסוח.

אבי הוכמן: אבל יחד עם זאת אנחנו עדיין לא סגורים עם כל ההבטחות ורשת הביטחון שאמורה לאפשר לנו לעבור לפחות את השנה הראשונה של הרפורמה.

גלעד ארדן: תודה, מר כראזי, בבקשה.

ראובן כראזי: לא אחזור לכל הדיונים שהיו בוועדת הכלכלה וכל פעם משרד התקשורת התבקש להביא את הרישיון, שנתיים, חברת הדואר עומדת ממרץ 2006.

ראובן כראזי: בחתימה על הסכם המעבר לחברה הובטחו לנו שירותים חדשים כדי לשמור את השירות האוניברסלי.

ראובן כראזי: כמו שמציין המנכ"ל, התחייבנו ל-3 שנים להפריש 500 עובדים ובעצם ההתייעלות שלנו הסתיימה בדצמבר 2007.

ראובן כראזי: אני אומר את זה פה, ההנהלה יושבת כאן, הם כבר הכינו תוספת של ראשים להוציא כבר בשנת 2008 מעבר למה שהתחייבנו בהסכם.

ראובן כראזי: למה?

ראובן כראזי: כי משרד התקשורת, את כל השירותים החדשים שהיה אמור לתת במרץ 2006, כל פעם אמר, נעשה את הכל ביחד עם הרישיון.

ראובן כראזי: והיום הם באים בשיטת הסלמי, אותן תקנות הטיוטה, ישבו פה היום לפני חצי שנה.

ראובן כראזי: מה הם אמרו?

ראובן כראזי: הם אמרו: נעשה את הכל ביחד.

ראובן כראזי: שלחו אותנו לעשות שיעורי בית ולהביא את הרישיון הכל ביחד.

ראובן כראזי: מה הם מבקשים עכשיו?

ראובן כראזי: בשיטת הסלמי להכניס לנו את המחויבות שלנו לשירות האוניברבסלי – אנחנו לא מתנגדים לו.

ראובן כראזי: אמר פה יגאל לוי שאנחנו במילא עושים את זה ועושים את זה הרבה יותר ממה שכתוב שם.

ראובן כראזי: התחייבנו גם כחברה להמשיך לתת שירות אוניברסלי עם כל המגבלות של משרד התקשורת .

ראובן כראזי: כמה פעמים הם באו לכאן ודחו אותנו ואמרו שהם רוצים הכל ברישיון.

ראובן כראזי: למה להביא את התקנות היום ולא להביא את הרישיון?

ראובן כראזי: מה קרה עם הרישיון?

ראובן כראזי: אנחנו חברה ממרץ 2006.

ראובן כראזי: איך חברה ממשלתית עובדת בלי רישיון?

ראובן כראזי: אחרי סכסוך העבודה ישבנו בדיונים עם יושב ראש ההסתדרות, עם האוצר, עם משרד התקשורת, נחתמה רשת ביטחון, קיבלנו רשת דייגים כי הכל מותנה ברישיון, הכל מותנה בשירותים שאנחנו נמשיך לתת.

ראובן כראזי: אבל אני אומר ומצהיר כאן, וגם ההנהלה יודעת את זה, לא נוכל להמשיך להתייעל כשמשרד התקשורת נוהג כפי שהוא נוהג.

ראובן כראזי: הוא פשוט פוגע בשירות האוניברסלי וסכנה לשירות האוניברסלי.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: מר לוי, האם ברצונך להשיב לטענות?

יגאל לוי: הייתי מעדיף להתמקד בתקנות שאנחנו מציגים אבל מטבע הדברים נרחיב - - -

לאה ורון: וגם שהוועדה תאשר אותן בעיניים עצומות.

יגאל לוי: חס וחלילה, לאה, את יודעת שישבתי איתך ונתתי לך סקירה גם על דברים מסביב שחשבת שהם כרוכים, גם שהם לא בסמכות הוועדה ופתחנו הכל.

לאה ורון: כמו למשל השירותים הנוספים.

יגאל לוי: נכון.

יגאל לוי: ראשית אני חושב שמנכ"ל הדואר הציג את הדברים בצורה הוגנת ואנחנו בהחלט מכבדים את החששות שהוא הציג פה.

יגאל לוי: הייתה עבודה קשה ביחד ואני גם שמח שהוא אמר שלגבי הרשימה הגענו להסכמה.

יגאל לוי: זה לא דבר מובן מאליו.

יגאל לוי: אנחנו בהחלט מכבדים את החששות שראובן מעלה כרגע.

יגאל לוי: חלק מהתמשכות התהליך היה מכיוון ששר התקשורת לא הסכים להתקדם בתהליך לפני שהוא רגוע יותר מבחינת רשת הביטחון לעובדים.

ראובן כראזי: סליחה, אל תגיד לנו מה טוב לנו.

יגאל לוי: השר כרך בין הדברים.

יגאל לוי: אני חושב שבמהלך כל כך גדול ומהותי בענף משרד התקשורת ביחד עם משרד האוצר עומדים בהתחייבות הזאת ואסביר מדוע.

יגאל לוי: גם מנכ"ל הדואר וגם יו"ר נציבות העובדים יודע ששרי התקשורת והאוצר אישרו את רשימת השירותים הנוספים שדואר ישראל ביקש, כולל, אחרי הרבה דיונים ביני לבין הרצל בר-מג, מ"מ מנכ"ל הדואר, כולל מתווה תיקי השירות בהם יסופקו השירותים.

יגאל לוי: שרי התקשורת והאוצר חתמו על זה, הנושא סגור והדואר יודע בדיוק מה השירותים המאושרים, לא פותחים את זה יותר, הסכמנו עם דרישות חברת הדואר בעניין הזה.

אבי הוכמן: אבל בעסקת חבילה זה היה צריך ליפול ב-1 בנובמבר.

יגאל לוי: כמובן שכל הסוגיה הזאת תתבצע יחד עם מתן הרישיון לחברה.

יגאל לוי: מטבע הדברים המון אינטרסים נמצאים בסוגיה.

יגאל לוי: יש גורמים שונים שכל אחד יש לו אחריות אחרת.

יגאל לוי: אבי הזכיר את האחריות הניהולית שרובצת עליו והיא גדולה ואני בהחלט מקבל אותה.

יגאל לוי: משרד האוצר יש לו אחריות אחרת, הוא רואה עניינים נוספים שלא באחריות שלנו.

יגאל לוי: לכן מטבע הדברים, ואתה אדוני היושב ראש, יותר משופשף מאיתנו בהובלת מהלכים, אם לא כל הגורמים סביב השולחן הזה יהיו מאוחדים באינטרס משותף לקדם, גם את הישיבה הנוכחית וגם את הרישיון - אין סיכוי שזה יצא לפועל.

יגאל לוי: לכן אף אחד לא קיבל פה את כל מה שהוא רוצה.

יגאל לוי: אנחנו ביקשנו להעביר את השירותים הבסיסיים בנפרד, שר התקשורת עצר אותנו, משך את זה חזרה.

יגאל לוי: עכשיו אנחנו מגיעים לוועדה לאחר ששרי האוצר והתקשורת חתמו על השירותים הנוספים, לאחר ששרי האוצר והתקשורת חתמו על רשת הביטחון, לאחר שהתעריפים אושרו ואנחנו באים עם סל השירותים האוניברסלים.

גלעד ארדן: אז למה הרישיון החדש לא יצא?

יגאל לוי: לכן אני אומר, ברגע שאנחנו מאשרים את השירות האוניברסלי פה, אין מניעה שהרישיון יוענק לחברת הדואר בתאריך שהשר יחליט עליו.

יגאל לוי: אנחנו למעשה סיימנו את העבודה, יש לנו מרכיב נוסף - - -

אסף כהן: התקנות זה תנאי מקדים ראשון.

יגאל לוי: כמובן שבלי השירות האוניברסלי לא יהיה רישיון.

יגאל לוי: ברגע שנעבור את הוועדה הנוכחית, אדוני היושב ראש, ברגע שהשר יחליט להעניק את הרישיון וזה יהיה ממש בקרוב, כי זה עניין של כולנו פה לקבל את הרישיון - הרישיון יוענק בהקדם.

רונן ריינוגלד: הבהרה קטנה, חלק מהמהלכים שנעשו פה נגזרים מהחוק, זה לא רצון המשרד.

גלעד ארדן: מה נגזר מהחוק?

רונן ריינוגלד: השירות האוניברסלי הוא הלב של ההסדרה שלנו, הרי יותר חשוב מזה אין.

רונן ריינוגלד: החוק קובע, זה סעיף 5 (ג) רבתי א', החוק קובע שהשירות האוניברסלי יוסדר בתקנות.

רונן ריינוגלד: הנגזרת שלו שזה טיב השירות הוא זה שנקבע ברישיון.

רונן ריינוגלד: כלומר דבר ראשון קובעים את הלב אך ורק בתקנות.

רונן ריינוגלד: אחרי זה אני יכול ללכת ולקבוע את ההוראות שנגזרות מזה ברישיון.

רונן ריינוגלד: כלומר, דבר ראשון צריכים לעבור את הוועדה הזו.

רונן ריינוגלד: דבר שני, צריך להפנות גם לתקנות - - -

גלעד ארדן: אני מייד אומר לך מה אני חושב שצריך לעשות.

רונן ריינוגלד: אחרת כל ההוראות ברישיון יהיו חסרות טעם.

רונן ריינוגלד: מה אסדיר ברישיון חוץ מזה?

גלעד ארדן: האם לא נכון שהיה מו"מ עם חברת הדואר שבמסגרת עיגון החובה האוניברסלית והמפרט שלנו גם יפתחו בפני חברת הדואר תחומים נוספים שלא היו בפניה עד כה?

רונן ריינוגלד: הייתה הסכמה כזו אבל הפרשנות המשפטית שאנחנו נותנים להוראת החוק שקובעת את הרישיון שיינתן לחברה אומרת:

רונן ריינוגלד: השירותים האלה – השרים יוכלו לאשר אותם אך ורק לאחר שיאושרו ברישיון השירותים שצריכים להיות מאושרים, קרי שירותי הדואר והשירותים הכספיים.

רונן ריינוגלד: רק לאחר אותם שירותים שנקבע היום השרים יכולים לאשר את השירותים הנוספים.

יגאל לוי: חשוב שאדוני היושב ידע, גם חובת האוניברסליות וגם השירותים הנוספים ייכנסו לתוקף ברישיון.

ברוך ויצמן: היום אנחנו לא יודעים איפה נמצאת רשת הביטחון.

ברוך ויצמן: כעובדים לא היינו שותפים בכללים של הרישיון.

ברוך ויצמן: אני מודיע לוועדה המכובדת שהרישיון פוגע בעובדים.

ברוך ויצמן: הרישיון היום נוגס בחברה, התחרות נוגסת, מצד שני יש את התעריפים ואנחנו כעובדים צריכים להתכונן ומתכוננים לעשות מעשה.

ברוך ויצמן: אנחנו פונים אליך אדוני היושב ראש ומבקשים שהיום לא תתקבל שום החלטה בנושא של התקנות האוניברסליות.

ברוך ויצמן: אנחנו רוצים לדון בבעיות של העובדים.

ברוך ויצמן: אני מבקש ממך שהוועדה תדון בנושא של העובדים כי מחר נמצא את עצמנו בלי תעסוקה והעובדים יהיו בחוץ.

יגאל לוי: לגבי עדכון תעריפי השירותים הכספיים.

יגאל לוי: כמו שאתה שם לב, המשרד נע פה על הגבול הדק בין לתמוך בחברה ולסייע לה לבין האחריות הציבורית כלפי ציבור הלקוחות שלפעמים נראה שהדברים מתנגשים.

אליהו גבאי: דיברת על כך שתנאי הרישיון פוגעים בכם, כדאי להגיד באיזו נקודה.

ברוך ויצמן: הרישיון כרישיון, התחרות, זה נוגס מאיתנו.

ברוך ויצמן: שמעת את דברי המנכ"ל.

ברוך ויצמן: דברי דואר היום הולכים מאיתנו.

ברוך ויצמן: זה אומר פחות עובדים.

ברוך ויצמן: גם היום אנחנו נפגעים בשכר שלנו.

ברוך ויצמן: שילמנו ב-500 עובדים וממשיכים לפגוע בנו.

ברוך ויצמן: החברה לא תוכל לתפקד.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אגיד לכם מה עמדתי בנושא.

גלעד ארדן: אתחיל ממה שאמר מר ויצמן.

גלעד ארדן: אם רשות הדואר התנהלה באופן לא יעיל, אני לא בא לקבוע עכשיו היסטורית הרי קיימנו את הדיונים בכנסת ה-16, הייתה הסכמה מצד מנכ"ל הרשות דאז יוסי שיינין ללכת לרפורמה וגם העובדים שיתפו פעולה ואני מברך אתכם על כך כי אין ספק שגוף שצובר כל שנה גירעונות של עשרות מיליוני שקלים זה לא גוף שיכול להמשיך ולהתנהל בצורה הזו ובהחלט הרפורמה הזו גבתה מחירים.

גלעד ארדן: לצערי לא הייתי מספיק מעורב, אני לוקח את האשמה עלי באותה רפורמה וכנראה לא הבנתי אותה אז מספיק לעומק.

גלעד ארדן: הבנתי שיש פטנט, באים שרים בממשלה, עושים רפורמה, מציגים את עצמם לציבור כרפורמטורים ובסוף מי שמשלם את המחיר של הרפורמה זה הציבור.

גלעד ארדן: העובדים כבודם במקומם מונח אבל אם הם או מקבלים שכר גבוה מדי או לא עובדים מספיק טוב בהשוואה למקומות אחרים אפשר לדרוש מהם להתייעל מה שאי אפשר לדרוש זה שתהיה רפורמה לא שקופה ובסוף הציבור ישלם את המחיר של ההתייעלות.

גלעד ארדן: ולמה אני מתכוון?

גלעד ארדן: גיליתי יותר מאוחר, וכזכור לכם יזמתי דיונים בנושא הזה בגלל תלונות שהובאו אלי, והוועדה הזאת מה שמעניין אותה זה קודם כל שיפור התחרות, אין איזו אמונה שתחרות זו מצווה גדולה, תחרות אמורה להוביל לשיפור השירות, להורדת מחירים וכו'.

גלעד ארדן: ואם התחרות עושה ההיפך אז כנראה שעשינו משהו לא טוב בתחרות הזאת.

גלעד ארדן: הסתבר לי שכתוצאה מפתיחת שוק הדואר לתחרות, לא משנה באיזה סדר זה קרה ומה ידענו ומה לא ידענו, יכול להיות שהמדינה הקצתה כסף לטובת פרישת עובדים אבל בלי לספר לנו היא גם נתנה סמכויות לחברת הדואר לקצץ בימי החלוקה כמו ימי שישי במקומות פריפריילים, לפתוח או להרחיב הרבה יותר את מרכזי החלוקה בכל מיני יישובים, שעכשיו אדם לא מקבל דואר הביתה אלא צריך ללכת.

גלעד ארדן: לייקר את מחיר הבול – אתה תגיד לי שזה בגלל שהפכתם לחברה וזה המע"מ, אני כופר בהנחה הכלכלית הזאת, אני לא בטוח שכל מחיר ההתייקרות זה רק בגלל המע"מ.

גלעד ארדן: לכן בסופו של דבר הציבור הכללי לא נהנה.

גלעד ארדן: יכול להיות שבמגזר העסקי, חברת אורנג' וסלקום משלמות היום פחות.

גלעד ארדן: מצוין, גם זה חשוב.

גלעד ארדן: אבל אני חושב שקודם הצרכן הקטן צריך להנות מהתחרות הזאת לפני שהמגזר העסקי נהנה ממנה.

גלעד ארדן: ברוך השם המגזר העסקי משגשג ושימשיך לשגשג.

גלעד ארדן: מה נראה לי שקורה שוב?

גלעד ארדן: אתם באים אלי וברגע שהתקשרת אלי ביקשתי ממנהלת הוועדה לקבוע את זה הכי מוקדם שאפשר כי אני רואה את זה כדבר מבורך לעגן את החובה האוניברסלית בחוק.

גלעד ארדן: מצד שני, באותה מידה לפחות אם לא יורת סמכתי על כך שקראתי כל הזמן בעיתונים שהפתיחות של תחומים נוספים לתחרות בעזרת כניסה של חברת הדואר יתקדמו.

גלעד ארדן: אם זה בתחום הביטוח או בנק הדואר או כל תחום שבו בסוף הצרכן הקטן ירוויח.

גלעד ארדן: אם תדעו שבבנק הדואר שלכם באשקלון או במקומות מסוימים גם לא יהיה תור כזה גדול, אבל זה דיון נפרד.

גלעד ארדן: איך מכריחים אותם בעניין הזה לשפר את השירות אבל אחד הדברים שיכריחו אותם זה אם תיתן להם תחומים נוספים כי הם לא יצליחו להתחרות בבנקים מסחריים אם הם לא יציעו רמת שירות סבירה לצרכן שרגיל לשירות מסוים.

גלעד ארדן: לכן, אני מאוד חושש ואני מבין את העצה המשפטית שאדוני נתן, שאם קודם כל אצביע בעד התקנות, תבוא מחר חברת ביטוח שנפגעת או בנק ותיפתח סדרת דיונים נוספת, והרי אתם לא צריכים אותי לאישור של שינוי הרישיון.

גלעד ארדן: לכן אני מציע, אני בעד לאשר את התקנות והכי מוקדם שאפשר.

גלעד ארדן: ברגע שהשרים יעבירו לי במכתב - - -

יגאל לוי: מכתב אפשר למסור לך כבר, השרים חתמו על זה.

גלעד ארדן: ויגידו לי גם לאיזה תאריך הרישיון עומד להיות מונפק, נקרא ונאשר את התקנות.

גלעד ארדן: מקובל עליכם?

יגאל לוי: את מי שאלת אם זה מקובל?

גלעד ארדן: את כולם.

אסף כהן: יש כאן מכתב של השרים לחברת הדואר שמאשר את השירותים הנוספים.

אסף כהן: ברגע שהתקנות מאושרות פה בוועדה – ניתן רישיון, וכל מה שכתוב פה נכנס לתוקף.

הרצל בר-מג: אבל שני השרים האלה חתמו גם על מסמך שרישיון ייכנס לתוקף ב-2 לדצמבר והיום אנחנו ב-10 לדצמבר.

גלעד ארדן: מר בר מג, הייעוץ המשפטי של משרד התקשורת אומר שכדי לתת לכם את הרישיון הוא רוצה לדעת בוודאות שגם אתם מחויבים על פי החוק ולא תפעילו מחר לובי ותטרפדו את כל החובה הזאת.

גלעד ארדן: כלומר ביד אחת תקבלו רישיון ותילחמו שהחובה לתת שירות אוניברסלי שגם אתם אמרתם שהיא לא תמיד רווחית, תילחמו והיא לא תאושר, תגייסו רוב נגדי.

הרצל בר-מג: אבל הבענו את הסכמתנו בריש גלי לתקנות.

גלעד ארדן: אבל אם יש לי פה מכתב שאומר אותו לפרוטוקול ואומרת המחלקה המשפטית של משרד התקשורת: ברגע שאישרתם כאן את התקנות – מבחינתנו יוצאים לדרך מבחינת הרישיון.

אסף כהן: ואז נכנסים השירותים.

אבי הוכמן: אולי שיגידו תאריך שהם נותנים את הרישיון, אחרי אישור התקנות - - -

גלעד ארדן: האם אדוני יכול להתחייב לפרוטוקול על התאריך?

יגאל לוי: אמרתי בעניין הזה שברגע שאנחנו עוברים את הוועדה הנוכחית, למעשה נושאים מהותיים כבר סיימנו.

יגאל לוי: אם מדובר בפרוצדורה שהשר יקבע איפה ומתי הוא נותן את הרישיון, זה באמת הליך פרוצדורלי של ימים ספורים.

יגאל לוי: זה סדר הגודל.

יגאל לוי: אני לא רוצה להתחייב בשם השר אבל סיימנו את העבודה.

ראובן כראזי: תאשר עד סוף החודש.

גלעד ארדן: יש לנו רעיון מצוין שמעלה מנהלת הוועדה לאה ורון.

גלעד ארדן: אנחנו נאשר את התקנות, כיוון שהאישור עדיין אין לו תוקף עד שלא יוצא מכתב רשמי של אישור - לא נוציא את המכתב עד שמשרד התקשורת לא יעביר לנו מה התאריך המקסימלי שבו יונפק הרישיון החדש ואני מבקש שזה יהיה לא יאוחר מסוף החודש הזה.

גלעד ארדן: ברגע שנקבל את המכתב נוציא את המכתב פלוס מה אושר בוועדה ומה לא, זה בסדר מבחינתכם?

יגאל לוי: בסדר.

ברוך ויצמן: אנחנו מבקשים שהוועדה תדון בנושא של הרישיון והשלכותיו על העובדים, הדבר הזה חשוב מאוד.

ברוך ויצמן: אנחנו צופים לפיטורים של עובדים ולפגיעה בשכר של העובדים.

גלעד ארדן: אז עכשיו אתה כבר מכניס פה משהו חדש.

גלעד ארדן: זה לא תלוי רק - - -

אליהו גבאי: זה מתחייב מלהעביר תקנות.

גלעד ארדן: זה לא מתחייב.

גלעד ארדן: ארענן את זכרונכם, השירות האוניברסלי שמבקשים לעגן כאן הוא לא משהו חדש, זה מה שהם נתנו לציבור עד היום, נתנו גם יותר מזה אבל את זה לפחות נתנו.

גלעד ארדן: כאשר רוצים לתת לחברת הדואר היום להיכנס גם לתחומים חדשים שהם לא עסקו בהם בעבר כמו שירותי בנקאות - - -

אליהו גבאי: זה פיצוי.

גלעד ארדן: אני לא רוצה לקרוא לזה פיצוי כי הפיצוי זה על דברים נוספים שהם לא יכולים להוריד את המחירים למגזר העסקי, שהם צריכים להקצות כספים מעבר למה שהאוצר ישתתף איתם, לזה אפשר אולי לקרוא פיצוי.

גלעד ארדן: אם זה היה רק זה זה לא די, הפיצוי הוא גם כדי לעודד את התחרות בתחומים אחרים ולשפר את מצב הצרכנים בישראל.

גלעד ארדן: להתחיל היום דיון מאפס כיצד זה משפיע על פיטורי עובדים – הם יגידו שזה משפיע והם יגידו שאם הם יתנהלו נכון עכשיו ויכנסו לכל התחומים החדשים הם ירוויחו כך שעוד יעלו משכורות לעובדים וזו תהיה התוצאה רק נבזבז פה עוד 8 שעות של דיונים וצעקות.

גלעד ארדן: אני לא חושב שיש טעם לפתוח מחדש את כל הרפורמה רטרו אקטיבית.

ראובן כראזי: מה שאתה אמרת, לבדוק את כל ההשלכות של הרפורמה שבאמת התכוונתם שיקרו ויותר מזה, אם קיימו את כל מה שהובטח כאן.

גלעד ארדן: אני מזכיר לכם שאני יזמתי דיון כזה.

ראובן כראזי: נכון.

גלעד ארדן: אתה לא כל כך אהבת את זה שיזמתי את הדיון ההוא אז.

ראובן כראזי: דווקא בגלל הדברים שאמרת, גם הדברים שדיברנו על אשקלון, אמרתי לך מאיפה זה הגיע ואמרת שכל מה שהובטח בהסכם שאני חתום עליו והוועדה אישרה אותו, שיעשו פה דיון אחד אם הכל בוצע.

גלעד ארדן: אני אומר לפרוטוקול, קודם כל נצא לדרך עד הסוף.

גלעד ארדן: ניתן לכם להתחיל להיכנס לתחומים חדשים.

גלעד ארדן: הנה מנהלת הוועדה רושמת, מרגע שתקבלו את הרישיון, תוך 6 חודשים נקיים פה דיון על השלכות הרפורמה.

גלעד ארדן: שופר השירות?

גלעד ארדן: ירדו המחירים?

גלעד ארדן: ואם יהיה צריך להגיש תיקונים חדשים בחקיקה, לאפשר למתחרים שלכם אולי להתחרות גם בתחומים אחרים או לאפשר לכם או לפתוח תחרות כוללת והכל – נשקול גם את זה.

ראובן כראזי: מצוין.

ברוך ויצמן: מאה אחוז.

אליהו גבאי: הבנק יפתח לשירותים נוספים אחרי הרישיון?

יגאל לוי: לשאלתך, יחד עם רשימת השירותים הנוספים שהעברנו כרגע לוועדה, כלולים גם הרבה שירותים כספיים נוספים שיחד עם הרישיון ייכנסו לתוקף.

יגאל לוי: אנחנו רק מחכים לעבור את הוועדה הנוכחית, תנוח דעתך.

גלעד ארדן: המסמך של השרים פה?

גלעד ארדן: זה מסמך שאדוני מכיר?

גלעד ארדן: התוכן שלו מקובל עליך?

אבי הוכמן: מקובל.

אבי הוכמן: חסרים עדיין עוד שירותים ספורים שצריך להוסיף אבל אני מקווה שגם על זה יגיע מכתב נוסף.

גלעד ארדן: אני שואל אם זה בסדר?

אבי הוכמן: המכתב מקובל, הוא לא שלם.

גלעד ארדן: חשבתי להתחיל להקריא ממנו אבל יש פה כל כך הרבה דברים חדשים.

אבי הוכמן: כמו שאמרת, זה הופך להיות אחר כך עניין של ניהול.

אבי הוכמן: אני אוהב הרבה אתגרים.

גלעד ארדן: אם כך, אפשר להתחיל ולקרוא.

לאה ורון: המועצה לצרכנות, אתם רוצים להציג את ההצעה שלכם?

אהוד פלג: אנחנו רוצים לנסות ולהבין, לפי האמירה האחרונה, עומדים להיות שירותים נוספים על אלה שיהיו ברישיון אבל לא יהיו בתקנות.

אהוד פלג: מזה אנחנו יכולים להבין שלגבי אותם שירותים נוספים, כי אנחנו רוצים לראות אותם ויש לנו פה רשימה, לא תחול חובת אוניברסליות?

יגאל לוי: האדון שאל האם השירותים הנוספים מחויבים בחובת שירות אוניברסלי?

יגאל לוי: התשובה לזה היא שאנחנו בחובת השירות האוניברסלי שהטלנו על חברת הדואר הצענו את אותם שירותים בסיסיים שאנחנו חושבים שזכותו של כל אזרח לקבל בכל מקום בארץ בתחום הדואר ובנק הדואר, מעבר לכך התחומים הנוספים הם תחומים תחרותיים בהם חברת הדואר תפעל כחברה עסקית בשוק תחרותי.

גלעד ארדן: יש הצדקה היסטורית להטיל עליהם חובה אוניברסלית בדברים שהם עשו.

גלעד ארדן: אני לא חושב שבתחומים חדשים, זה מראש הורג, אם תטיל עליהם בעניין הזה גם חובה אוניברסלית, איך הם יתחילו בכלל להיכנס לתחומים האלה?

אהוד פלג: הטענה שלנו היא קודם כל טענה ערכית שבמקומות מסוימים יינתנו שירותים כאלה ובאזורים אחרים בארץ וכולנו יודעים איזה אזורים אלה, אותם שירותים לא יינתנו.

אהוד פלג: העברת בעלות רכב שהיום ניתנת בסניפי הדואר איננה כלולה במסמך הזה.

יגאל לוי: כי הלקוח יכול להגיד מחר שהוא לא עושה את זה איתי, משרד התחבורה.

אהוד פלג: תשלומי מיסים, אינם כלולים במסמך הזה.

אהוד פלג: אנחנו שואלים, איפה השירותים האלה ומדוע לא תחול עליהם חובת האוניברסליות?

גלעד ארדן: עורך דין פלג, ראשית הוועדה אין בסמכותה לאשר או לא לאשר את תנאי הרישיון.

גלעד ארדן: להתחיל להיכנס ולדון בכל סעיף מסעיפי תנאי הרישיון והאם הוא נכון או לא נכון ואיך אפשר להתנות בו תנאים – אז למה לעצור כאן?

גלעד ארדן: יש עוד דברים שמשרד התקשורת עושה שאני לא מרוצה מהם דרך אגב, חוסם את האינטרנט חסימה כללית לאלימות וכו'.

גלעד ארדן: יש דברים נוספים.

גלעד ארדן: אז אני יכול לעצור את הכל.

גלעד ארדן: זה לא בסמכות הוועדה.

גלעד ארדן: אני חושב שאם יש לכם השגות על תנאי הרישיון של השרים או שאתם חושבים שצריך לשפר בהם משהו, בעניין הזה צריך לפנות לשרים.

גלעד ארדן: בוא נדון לגבי מה שכן הדואר עשה עד היום.

גלעד ארדן: אתה מבין מה אני אומר?

אהוד פלג: כן, אבל התקנות האלה עניינן השירות האוניברסלי ולכן זה המקום לעסוק בשירותים הנוספים לדעתנו צריכים להיכלל ואינם מצויים פה.

גלעד ארדן: זה עדיין לא קיים, אין בכוח התקנות להוסיף להם עכשיו שירותים חדשים.

גלעד ארדן: את זה הרישיון החדש יעשה שהוא לא בסמכות ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: מה שכרגע מותר לשר להביא זה לעגן בתקנות את החובות - - -

ניר ימין: חלק מהשירותים בתוך הרישיון.

גלעד ארדן: מותר לנו לבקש מהשר להוסיף שירותים נוספים?

לאה ורון: לבקש אנחנו יכולים תמיד.

יגאל לוי: צריך לזכור שמדובר פה בעבודה ארוכה מאוד שנעשתה למצוא את הפשרות ואת ההסכמות.

הרצל בר-מג: זה אמור לממן את השירות האוניברסלי הזה, אז אם נטיל עליו - - -

גלעד ארדן: תרשה לי לשאול אותך כמנכ"ל המועצה לצרכנות, איפה הייתם עד היום?

גלעד ארדן: פניתם לשרים בהצעה הזאת כמי שהם הסמכות הראשונית להטיל את החובות?

זאב פרידמן: בתקופת השימוע מסרנו מסמך שכלל בתוכו גם את ההערה הזאת.

זאב פרידמן: אם הוועדה תפנה, למרות שאני חושב שזה מה שראוי שיקרה, מאחר ומדובר כאן בשירותים שממילא ניתנים בכל סניפי הדואר נכון להיום, כך שאני לא חושב שזה מראה על שינוי דרסטי שיכול לקרות בסד"קים ולכן חשוב מאוד וחיוני שהדברים האלה ייכנסו פנימה ושהוועדה לכל הפחות תקרא לשר על מנת להכניס אותם לתוך אותן רשימות.

גלעד ארדן: אבל השאלה אם השר יכול ברישיון לחייב אותם לתת שירות אוניברסלי?

גלעד ארדן: על מה חלה סנקציה, רק על מה שבתקנות נקבע כשירות אוניברסלי?

זאב פרידמן: כן.

רונן ריינוגלד: על שירותים בסיסיים.

רונן ריינוגלד: אני חושב שהדיון פה כללי מדי.

רונן ריינוגלד: הרי רואים פה במכתב, מדובר פה עשרות שירותים שלא מעט מהם לא ניתנים היום.

רונן ריינוגלד: לא הגיוני להחיל אותם באופן אוניברסלי כי הרצל בר מג אמר נכון, אנחנו נותנים את השירותים האלה על מנת שהם יעזרו לסבסד את השירות האוניברסלי.

רונן ריינוגלד: אם תחילו עליהם את חובת השירות האוניברסלי הם לא יעזרו בהם.

לאה ורון: אבל מה שמציעה המועצה הישראלית לצרכנות, אם מותר לי לייצג אתכם לרגע, זה להוסיף מתוך רשימת השירותים האוניברסלים רשימה של שירותים שהם חיוניים לפריפריה, לאזורי מצוקה או בכלל לנוחיות של הציבור.

לאה ורון: זו ההצעה שלהם בלי קשר לשירותים הנוספים שאתם מחזיקים במסמך שלכם.

לאה ורון: למשל מכירת כרטיסי חניה.

גלעד ארדן: ראשית אנחנו נאשר את התקנות, השרים לא יכולים לחייב את הדואר לתת בזה שירות אוניברסלי כי הסנקציות שאפשר להטיל על הדואר לא חלות אלא על מה שנכלל בתקנות שמחייבות שירות אוניברסלי.

גלעד ארדן: אבל אני שואל: מה דעתכם על הטענה, כרגע תיארתי תהליך שהרפורמה גרמה לייקור לדוגמא של הדואר הרגיל, להפסקת שירותים מסוימים שחלו.

גלעד ארדן: האם אתם לא סבורים שלדוגמא לחייב אותם לעשות משהו שהם לא עשו עד היום, הרי עד היום, כאשר הם פעלו הם פעלו בצורה גירעונית, תחייב אותם לעשות דברים כאלו בכל הארץ, גם במקומות שהם לא רווחיים להם והם צריכים לתגבר כוח אדם וכו' – הגירעון יגדל ובהכרח היום כשהם חברה, מי ישלם בסופו של דבר את הגירעון הזה?

גלעד ארדן: הציבור.

גלעד ארדן: הרי קודם כל יש להם את הדבר הבסיסי שהם צריכים לספק לכולנו וזה הדואר ושירותי האשנב שבהם אני ממש לא שבע רצון מרמת השירות ואני חושב שגם הם מבינים את זה ושואפים לשפר את זה.

גלעד ארדן: זה נשמע אולי מאוד טוב להטיל עליהם חובה אוניברסלית ועוד הרבה דברים שהייתי רוצה אבל אם היום יש כבר מי שמספק את השירות, המחיר עלול להיות שבדברים הבסיסיים שהם חייבים לספק לא יהיה שיפור.

גלעד ארדן: זה מה שאני חושש ממנו.

גלעד ארדן: אני מוכן להכניס בהודעה שאני קורא לשרים לשקול את זה ולראות האם בחלק מהנושאים האלו יש היתכנות כלכלית לספק בהם שירות אוניברסלי.

גלעד ארדן: אבל אם זה יטיל עליהם הפסדים נוספים אני חושב שזה בעייתי.

זאב פרידמן: אני רוצה אדוני היושב ראש שייכנס גם שיקול נוסף שהוא לא רק קיומו של אותו שירות אלא גם היתכנות של אלטרנטיבה.

זאב פרידמן: אם אנחנו מדברים היום על רישום העברת בעלות בכלי רכב.

אבי הוכמן: זה החלטה של משרד התחבורה, זה לא אנחנו.

זאב פרידמן: אבל בפועל איפה הוא נטען?

זאב פרידמן: מה שיקרה זה שמחר לא יהיה מי שיוכל לתת.

ראובן כראזי: זה לא שירות שלי , זה שירות שנותן משרד התחבורה.

גלעד ארדן: בואו נתחיל להקריא ונקרא לשרים בהמשך לפניית המועצה לצרכנות לשקול ולהביא תקנות, אף אחד לא מונע מכם, אם תחליטו, להביא תקנות נוספות בשירותים האלו שמחייבים שירות אוניברסלי, זה מה שנכניס בהודעה, בבקשה.

רונן ריינוגלד: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 5ג(א)(1) ו- 126(א) לחוק הדואר, התשמ"ו-1986 (להלן- החוק), בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

ניר ימין: למה צריך להיות 2 בדצמבר?

ניר ימין: חלק א' - שירותי דואר בסיסיים

הרצל בר-מג: יש לנו הערה.

הרצל בר-מג: מה שמבחין בין דואר רגיל לבין דואר רשום זה שדואר רגיל שמים בתיבת המכתבים של הנמען ודואר רשום מוסרים לידי הנמען או לבא כוחו.

הרצל בר-מג: זה שכותבים פה שנמסור דואר רשום למען הנמען זה לא לעניין כי הרבה פעמים הנמען לא נמצא במען.

גלעד ארדן: כתוב: לרבות אפשרות קבלת אישור מסירה.

הרצל בר-מג: אנחנו לא מדברים על אישור מסירה.

הרצל בר-מג: אנחנו מדברים על זה שצריך להיות כתוב: ומסירה כנגד חתימת הנמען ובא כוחו.

הרצל בר-מג: אין שום משמעות לאיפה מוסרים את דבר הדואר אלא לאיך מוסרים.

הרצל בר-מג: דואר רשום משמעותו שאני מוסר את הדואר לנמען או לבא כוחו ומחתים אותו, לא משנה אם זה בבית שלו או לא בבית שלו.

הרצל בר-מג: אני יכול למסור לו את זה גם בעבודה.

הרצל בר-מג: לכן ההגדרה פה היא לא נכונה, היא לא משקפת את המצב שנהוג 50 שנה.

גלעד ארדן: אפשר להוסיף: במען הנמען או במקום עבודתו, עסקו.

הרצל בר-מג: למה צריך להגיד איפה, צריך להגיד: לידי הנמען או בא כוחו.

אבי הוכמן: אבל אם הנמען לא נמצא, הנמען נותן ייפוי כוח למישהו.

אבי הוכמן: לא חשוב איפה אני נותן לו את המכתב, חשוב שהמכתב הרשום יגיע לידי הנמען או לידי בא כוחו, ולא משנה איפה הוא נמצא.

לאה ורון: בוודאי שזה משנה אם הנמען צריך ללכת לסניף או שאתם באים לביתו ומביאים לו.

גלעד ארדן: עד היום אם הם לא מצאו אותך אני לא יודע אם פעם או פעמיים הם מבקשים ממך לבוא לסניף.

גלעד ארדן: זה היה חוקי או לא?

יגאל לוי: הנהלת הדואר יודעת שקבענו את הכלל, מסירת דואר רשום בבית הנמען זה הכלל.

יגאל לוי: כאשר פירטנו את מתווה השירות שאנחנו דורשים מהם וזה נמצא אצלם, הם מחויבים לבוא לבית, אם הוא לא בבית משאירים לו הודעה.

יגאל לוי: אם הוא לא בא לקחת משאירים לו הודעה שנייה ואחר כך אפשר להחזיר לשולח.

יגאל לוי: זה הופיע ברישיון.

אבי הוכמן: לא בניסוח כפי שזה כתוב כאן.

יגאל לוי: התקנות קובעות את העיקרון ברישיון חברת הדואר שהשרים אמורים לאשר אותם, מפורט כל התהליך כפי שמתבצע היום.

גלעד ארדן: הרישיון יאפשר להם להזמין אותך לדואר?

יגאל לוי: אחרי שניסו למסור בבית.

גלעד ארדן: אם זאת הכוונה שלכם, למה לא לכתוב: לאחר שנעשו 2 ניסיונות.

יגאל לוי: תקנות השירות הבסיסי קובעות את סל השירותים, נוסף לסל השירותים יש את מתכונת האספקה, איך זה יתבצע.

יגאל לוי: גם על חלוקת דואר רגיל לא כתוב איך זה יתבצע.

יגאל לוי: אותו דבר על הדואר הרשום לא כתוב איך זה יתבצע.

יגאל לוי: ברישיון השרים יורו להם במפורש איך זה יתבצע.

יגאל לוי: איך הם יחלקו את המכתב הרגיל, איך הם יחלק את המכתב הרשום.

גלעד ארדן: אבל אז יעתור מישהו לבג"ץ ויגיד שאין לשרים סמכות לתת להם אפשרות להזמין אותך הביתה בפעם השלישית, כי כתוב: צריך למסור את זה במעני.

אבי הוכמן: זה בדיוק העניין ולכן אנחנו חושבים - - -

גלעד ארדן: אם זאת הכוונה ברישיון למה לא להכניס את זה פה?

רונן ריינוגלד: אני חושב שסך הכל השר הוא שקובע את ההוראה בתקנות והוא זה שקובע את הרישיון, לא בטוח שיכולה לעלות בהקשר הזה - - -

גלעד ארדן: אני בטוח כי התקנות מצריכות אישור של הכנסת והרישיון לא, הרישיון לא יכול לסתור דבר שנקבע בתקנות באישור בית המחוקקים.

רונן ריינוגלד: הכוונה הייתה להבהיר שברירת המחדל חייבת להיות מסירה בבית.

גלעד ארדן: אז בוא נבהיר את זה עכשיו.

גלעד ארדן: קחו כמה דקות, תתייעץ עם היועץ המשפטי של המשרד ונעגן פה שפעמיים ראשונות צריכות שיהיה לזה תיעוד שפנו אליך הביתה ואחרי זה מותר להם להזמין אותך לקבל את זה בבית הדואר.

רונן ריינוגלד: אני חושב שפירוט עכשיו של כמה פעמים, אפשר אולי לסייג פה בהתאם לטיב השירות שייקבע ברישיון.

רונן ריינוגלד: טיב השירות שנקבע ידוע לחברת הדואר, עד כמה שאני יודע זה מקובל עליהם.

רונן ריינוגלד: בעיה במהות אין.

רונן ריינוגלד: יכול להיות שנוצרה פה אי הבנה אם אתה קורא את זה במנותק מהאופן בו פירטנו איך ליישם את אותו שירות.

רונן ריינוגלד: אין פה בעיה במהות.

רונן ריינוגלד: יכול להיות שכדאי להפנות את זה.

רונן ריינוגלד: אני חושב שאולי כמה דקות אחרי שנקרא נראה אם אפשר לתקן את זה באופן הזה, שהוועדה תסמיך אותנו ללכת ולבדוק איך לנסח את זה.

ניר ימין: לא חושב שנכון בתקנות להפנות לתנאים שנקבעים ברישיון כי הרישיון יכול להשתנות והוועדה לא מאשרת תנאים, היא מאשרת את הנורמה שאנחנו מאשרים כאן בתקנות ולכן אפשר אולי למצוא נוסח להכניס, אני גם לא חושב שמה שהם מציעים שיימסר לנמען באופן ישיר פותר את העניין, כי אז זה פותר את החברה מלהגיע הביתה בפעם הראשונה.

הרצל בר-מג: אז לאחר ניסיון מסירה אחד במען הנמען.

הרצל בר-מג: זה המצב היום.

לאה ורון: הנה חזרתם למה שהציע היו"ר לפני 10 דקות.

לאה ורון: תחפשו נוסח, אנחנו נמשיך, ותתקנו את סעיף מס' 3.

רונן ריינוגלד: נחפש נוסח רק באישור הוועדה כי אני חושב שרמת הפרטנות, כמה פעמים מוסרים בתקנות היא לא רמת פרטנות נכונה.

רונן ריינוגלד: ניסינו לשמור את העיקרון של מסירה בבית הנמען.

לאה ורון: בעניין של שירותי דואר זה דבר מאוד חשוב לציבור אם מגיעים לביתו פעם או פעמיים.

רונן ריינוגלד: מה שניסינו לקבוע היה החשוב מכל, שפעם ראשונה ינסו בבית, דבר שאנחנו יודעים שבפועל לא נעשה בהרבה מאוד מקרים.

רונן ריינוגלד: זה מה שהיה חשוב לנו.

לאה ורון: מר ריינגולד, כל מה שביקש ממך היושב ראש זה למצוא נוסח, לא להתווכח איתי.

הרצל בר-מג: אמרנו לכם כל כך הרבה פעמים שזה לא מה שכתוב פה - - -

רונן ריינוגלד: אנחנו ממשיכים להקריא.

גלעד ארדן: יש לי שאלה, כל השירותים האלה יש עליהם סעיף כללי לגבי כמה ימים בשבוע הם ניתנים?

רונן ריינוגלד: אתה מתכוון, באיזה סניפים ומתי הם יופעלו, הסניפים שמספקים את השירותים?

גלעד ארדן: כן.

רונן ריינוגלד: זה ההגדרות הכלליות שייקבעו לעניין שעות הפתיחה של סניפים.

גלעד ארדן: כי אני יודע שכל פעם מגיע אלי הנושא של משלוח עיתונים למנויים.

גלעד ארדן: יש מקומות שהדואר בימי שישי רוצה לספק, לא רוצה לספק.

גלעד ארדן: איפה נקבע ההיקף של החובה בעניין הזה?

רונן ריינוגלד: ככלל בטיב השירות של הרישיון, אני חושב שיגאל יוכל יפרט קצת יותר לעניין העיתונים שהזכרת.

יגאל לוי: לעניין המעבר ל-5 ימי עבודה שאדוני מזכיר מספר פעמים בדיונים, הסוגיה הזאת הוסכמה בין המדינה לבין עובדי חברת הדואר בעת המעבר לחברה כך שבהסכם הקיבוצי נקבע שחברת הדואר עוברת לשבוע עבודה בן 5 ימים.

יגאל לוי: הסוגיה הזאת היא לא בהקשר לתקנות, היא בהקשר להקמת חברת הדואר.

יגאל לוי: שם נקבע שחברת הדואר עוברת ל-5 ימי עבודה.

יגאל לוי: בהסכם הקיבוצי של המעבר לחברה שהמדינה חתמה עליו.

אבי הוכמן: שהחברה תעבור ל-5 ימי עבודה בשבוע.

גלעד ארדן: דואר רגיל הנחת העבודה היא שהוא יכול לחכות עוד יומיים שלושה, עיתון, המהות שלו, אתה יודע מה עושים איתו למחרת.

אבי הוכמן: אלא אם כן בעניין הזה ניתן שירות זהה לשירותי הפצה אחרים של העיתונים.

אבי הוכמן: אי אפשר להפלות אותנו לרעה.

אבי הוכמן: מה שקורה בנושא העיתונים, אנחנו נותנים ביום שישי, גם לאור הפנייה שלך דאגתי שזה יינתן ביום שישי אבל מבחינת הכללים צריך לקבוע כאן כללים זהים לכולם, כי מערכות העיתונים למיניהן לא מפעילות שירותי הפצה ליישובים האלה בימי שישי.

אבי הוכמן: הם משתמשים בדואר, אז הדואר גם בהחלט לא יכול להיות מופלה לרעה.

גלעד ארדן: את זה אפשר להגיד על כל תחום, אתם עדיין לא דומים לכל חברה פרטית.

הרצל בר-מג: יש הבדל, אנחנו פחות מ-10% בשוק.

הרצל בר-מג: 90% מהשוק לא אצלנו.

אבי הוכמן: אני הקטן שבדברים ומנסים להחיל עלי שירות וחובה שלקחתי אותה עלי כרגע וולונטרית אבל אי אפשר לכפות עלי בתקנות כי מפלים אותנו כאן לרעה.

יגאל לוי: הדיון על העיתונים התחיל הרבה יותר נמוך ממה שאדוני מכוון אליו.

יגאל לוי: האם בכלל צריכה לחול חובה על חברת הדואר להפיץ עיתונים כשירות אוניברסלי.

יגאל לוי: המשרד עמד על זה, לאחר שימוע ציבורי שעשינו, שבמסגרת תפקידי חברת הדואר, גם הפצת עיתונים כשירות אוניברסלי.

יגאל לוי: כלומר, השאלה הייתה עוד הרבה יותר קשה האם זה בכלל חלק מהתפקיד שלהם לאור החלק הקטן שלהם בשוק.

יגאל לוי: אנחנו מסכימים עם העיקרון שאתה מעלה, אנחנו חושבים שזה חיוני שעיתונים יופצו כשירות אוניברסלי ומכיוון שאנחנו לא מטילים חובה כזו על מערכות העיתונים, כפי שציינת, אנחנו מטילים את החובה הזאת על חברת הדואר.

יגאל לוי: חיוני שעיתונים יגיעו גם בפריפריה ושמערכות העיתונים מנצלות אכן את רשת ההפצה של חברת הדואר.

יגאל לוי: לכן ציינו חלוקת עיתונים כשירות אוניברסלי.

רונן ריינוגלד: אני ממשיך להקריא.

ניר ימין: לגבי תקנה 3 - - -

גלעד ארדן: נעשה הפסקה למספר דקות ונחדש את הדיון וההצבעה מייד לאחר מכן.

גלעד ארדן: הפסקה.

גלעד ארדן: יש נוסח אדוני?

יגאל לוי: נקריא לך ותראה אם זה עונה על הצורך שהעלית.

יגאל לוי: אגיד רק משפט אחד, מתווה השירות, איך הוא יסופק כאמור יפורט ברישיון.

יגאל לוי: נכון אמרת אדוני היושב ראש, שבתקנות אנחנו צריכים למצוא את הדלת שתאפשר לנו לפרט את התהליך.

יגאל לוי: התהליך שם מוסכם ומפורט ומתואם גם עם חברת הדואר.

יגאל לוי: כל מה שאנחנו אומרים עכשיו זה האם התקנות יאפשרו לנו את אותו תיקון שהתקנו שהופיע ברישיון.

יגאל לוי: הנוסח שאנחנו מציעים הוא הנוסח הבא:

רונן ריינוגלד: אחרי רישום בעת הקבלה ומעקב בזמן ההעברה - וניסיון מסירה כנגד חתימה במען הנמען או חתימה באשנב במידה והנמען או מי מטעמו לא שהה במען בעת ניסיון המסירה.

רונן ריינוגלד: לרבות אפשרות קבלת אישור מסירה.

הרצל בר-מג: יש בעיה קשה עם זה.

גלעד ארדן: מה הבעיה?

הרצל בר-מג: הבעיה היא שהמבחן שלפיו האם הנמען שהה בבית או לא הוא מבחן שמפיל את כל העניין.

הרצל בר-מג: היום יש הרבה נמענים ששוהים בבית, לא מעוניינים לקבל את המכתב הרשום כי זה מכתב שמזמן אותם למשפט - - -

גלעד ארדן: אבל אדוני, הרעיון הוא להטיל עליכם את שני הניסיונות, בין אם הוא נמצא, הרי לא נפתח את זה לדיון משפטי.

הרצל בר-מג: ניסיון אחד.

הרצל בר-מג: אנחנו מציעים נוסח שלא מפיל אותנו.

גלעד ארדן: זה לא מפיל אתכם.

גלעד ארדן: כל פעם אפתח את זה לדיון האם הדוור בטוח שראה או שמע מישהו בתוך הדירה או לא בטוח.

גלעד ארדן: יהיה ניסיון אחד ובפעם הבאה תזמינו אותו לדואר.

הרצל בר-מג: אבל הבעיה שלנו היא לא הניסיון, הבעיה שלנו היא מהו המבחן.

הרצל בר-מג: המבחן לא יכול להיות אם הנמען שהה בביתו.

הרצל בר-מג: המבחן צריך להיות האם התאפשר לדוור למסור לו את המכתב, האם הוא פתח את הדלת.

הרצל בר-מג: לפי מה שכתוב פה, אם הוא שהה בביתו ולא פתח את הדלת האחריות היא שלנו.

הרצל בר-מג: זה בדיוק מה שאנחנו לא רוצים שיקרה.

הרצל בר-מג: אנחנו מציעים נוסח הרבה יותר פשוט, הרבה פחות נפתל.

הרצל בר-מג: הנה מה שאנחנו מציעים: מעקב בזמן ההעברה, ניסיון מסירה במען הנמען וחתימת הנמען או בא כוחו לרבות אפשרות קבלת אישור מסירה.

הרצל בר-מג: מה רע בזה?

לאה ורון: מזה נקרא ניסיון מסירה?

הרצל בר-מג: ניסיון מסירה לא תמיד עולה יפה כי לא תמיד פותחים לדוור.

הרצל בר-מג: אני מסביר, יש קשישים שנמנעים מלפתוח ויש הרבה אנשים שיודעים מה מכיל המכתב הרשום ובכוונה הם לא פותחים כי הם יודעים שהם מקבלים זימון משפטי.

גלעד ארדן: אתה רוצה שבתום אותו ניסיון תהיה רק הזמנה לבוא לדואר.

הרצל בר-מג: נכון.

גלעד ארדן: ומה הם מציעים?

הרצל בר-מג: גם הם רוצים את אותו דבר אבל הם אומרים שהמבחן לזימון שלו צריך להיות האם הוא שהה בבית וזה מבחן לא נכון.

גלעד ארדן: אבל איך אתה יודע שהוא שהה בבית?

הרצל בר-מג: אני לא יודע אם הוא שהה בבית או לא ולכן אין לי שליטה על זה.

הרצל בר-מג: הדבר היחיד שאני יכול לעשות זה לנסות למסור ולא לבדוק אם הוא נמצא בבית.

גלעד ארדן: יש משהו במה שהוא אומר כי אם חובת ההוכחה זה שהנמען כאילו היה בבית אז הוא יכול לנסות גם 20 פעם.

יגאל לוי: לכן הכנסנו את המילה: ניסיון מסירה.

יגאל לוי: אם לא עלה בידיהם למסור ואדם מסרב לקבל יש דרכים חוקיות - - -

גלעד ארדן: אבל אתה אומר: ניסיון, כאשר האדם שהה בבית.

יגאל לוי: האדם סירב לקבל את דבר הדואר ולשתף פעולה, יש להם רובריקה חוקית לציין שהאדם סירב.

גלעד ארדן: ואם הוא לא עונה באינטרקום?

יגאל לוי: הוא לא היה בבית.

גלעד ארדן: אז כמה פעמים הם צריכים לחזור במצב כזה?

יגאל לוי: פירשנו את זה ברישיון.

יגאל לוי: כתב לו הודעה לבוא לסניף הקרוב לביתו, אם הוא לא בא שמים לו הודעה שנייה לבוא לסניף הקרוב לביתו ואחר כך הם מחזירים את זה לשולח.

יגאל לוי: ברישיון פירטנו את זה.

יגאל לוי: אני רוצה להגביל את זה ואני חושב שמצב שבו נמעיט את החשיבות של להגיע הביתה ולתת לאזרח ומה הסיבות שבהם אני משחרר אותם.

יגאל לוי: אני רוצה שיהיה ברור שאתה מגיע הביתה ואם הוא בבית אתה נותן לו.

יגאל לוי: אני גם מפקח עליהם.

יגאל לוי: אני כן מקבל את הפרשנות שאם אדם נמצא בבית ולא פותח את הדלת מבחינתם הם מתנהגים כאילו הוא לא בבית, שמים לו הודעה וממשיכים הלאה.

גלעד ארדן: אז תוסיפו: לעניין זה סירוב לפתיחת הדלת ייחשב כמי שאיננו בבית.

הרצל בר-מג: אבל למה להכניס בכלל את המבחן של האם הוא שהה בבית?

ראובן כראזי: להביא אותו לבית משפט בשביל השטות הזאת?

יגאל לוי: נכניס את ההערה שלך לרישיון אדוני היושב ראש, שלעניין זה אם הוא לא פתח את הדלת כאילו הוא לא היה בביתו.

הרצל בר-מג: אבל בשביל מה צריך את זה?

הרצל בר-מג: יבוא השולח ויטען, אדוני, הוא היה במען ואתה היית אמור למסור לו, זה לא מעניין אותי שהוא לא פתח את הדלת.

יגאל לוי: גם היום הם טוענים את זה נגדך.

הרצל בר-מג: היום אני צריך רק לצלצל אם הוא לא פתח, זאת האינדיקציה, זה המבחן.

הרצל בר-מג: אם הוא היה או לא היה בבית, את מי זה מעניין?

הרצל בר-מג: יש לי אמצעי לדעת את זה?

יגאל לוי: ומה עם כל אותן תלונות ציבור שאתה ואני מקבלים שהדוור צלצל, והאדם היה בבית אבל עד שאותו קשיש פתח את הדלת, הדוור שלך הלך.

הרצל בר-מג: גם לגבי מכתב רגיל יש לי כאלה, אז בשביל זה אתה משנה את התקנות?

ניר ימין: אם היינו אומרים: מעקב בזמן ההעברה ומסירה כנגד חתימה במען הנמען אלא אם כן ניתן היה לבצע מסירה כאמור.

ניר ימין: כלומר, אם אי אפשר לבצע מסירה במען הנמען - - -

לאה ורון: זה רחב מדי, הם יטענו תמיד שזה לא ניתן מבחינתם.

יגאל לוי: אני רוצה שהגבול יהיה ברור כמו שאדוני היושב ראש אמר, הוא לא נמצא בבית, אז אתה קורא לו.

יגאל לוי: לא רוצה עוד אלף פרשנויות אחרות מתי אתה קורא לו לסניף.

הרצל בר-מג: אי אפשר לעמוד בו.

הרצל בר-מג: אני אומר לכם בידיעה: ברוב המקרים הוא נמצא בבית.

יגאל לוי: הוא עדיין בבית.

הרצל בר-מג: אני בוחן לב וכליות?

הרצל בר-מג: אני יודע מה יש מאחורי הדלת?

יגאל לוי: לא, מבחינתך הוא לא בבית.

יגאל לוי: אבל אני לא רוצה שהדוורים שלך יפעילו שיקול דעת מתי הם יסתפקו בניסיון המסירה ומתי לא.

גלעד ארדן: אבל יש גם בעייתיות במה שאתה אומר, הרצל, כי ניסיון, כמו שההיגיון אומר, מה זה ניסיון?

הרצל בר-מג: שיכתוב ברישיון מה זה ניסיון, מה הבעיה?

יגאל לוי: אני מוכן מה שאדוני היושב ראש הציע שברישיון אני כמפקח, אני הרי אמור ליישם את זה, ברישיון יהיה ברור שאם אדם סרב לפתוח את הדלת לצורך העניין זה ייחשב כאילו הוא לא היה.

גלעד ארדן: אז מה הבעיה?

הרצל בר-מג: אבל אני לא יודע אם הוא סירב או לא סירב כי אני לא יודע אם הוא נמצא או לא נמצא, המבחן לא יכול להיות אם הוא היה בבית או לא.

גלעד ארדן: יש לי שאלה יגאל, אם הם צלצלו באינטרקום ואף אחד לא ענה והם לא יודעים אם הוא בבית או לא - - -

יגאל לוי: אז אני מוכן שברישיון יהיה כתוב שמבחינתי כמפקח זה מקרה שבו הוא לא היה בבית.

גלעד ארדן: אפילו אם אתה לא יודע שהוא בבית.

יגאל לוי: הוא לא יכול לדעת.

גלעד ארדן: אז למה לרשום?

הרצל בר-מג: זה מה שאני אומר.

יגאל לוי: אם אתן לו את האפשרויות לא למסור אתה תראה עוד כמה רעיונות שלא חשבת עליהם.

יגאל לוי: עוד כמה רעיונות שהדוור החליט שהוא לא יכול למסור.

הרצל בר-מג: שיכתוב ברישיון: ניסיון מסירה פירושו צלצול 3 פעמים בדלת.

הרצל בר-מג: בסדר?

הרצל בר-מג: תכתוב מה זה ניסיון.

גלעד ארדן: הם צודקים, ההגדרה פה יכולה להיות רחבה ואתה תבהיר ברישיון שזאת כוונתך.

גלעד ארדן: הרי ממילא אני מעכב את הוצאת המכתב עד שאני רואה את הרישיון.

יגאל לוי: אני רוצה שלא כל פעם שהוא יחליט שהוא לא יכול למסור הוא יביא את האדם.

גלעד ארדן: אז תפרט ברישיון.

גלעד ארדן: אתה הרי מעגן פה את הזכות של לקבל דואר רשום בבית.

גלעד ארדן: איך ומה ייחשב בביתך או לא בביתך – תן את הפירוט ברישיון.

גלעד ארדן: תבהיר ברישיון בצורה הכי חדה מה סט הפעולות שהוא צריך לנקוט.

גלעד ארדן: בבקשה, מה הנוסח שהסכמתם?

רונן ריינוגלד: אחרי הכולל: רישום בעת הקבלה, מעקב בזמן ההעברה, ניסיון מסירה במען הנמען ומסירה כנגד חתימה, לרבות אפשרות קבלת אישור מסירה.

הרצל בר-מג: מקובל עלינו.

גלעד ארדן: אני מצביע על כל התקנות כפי שהוקראו ובהתאם לתיקונים.

גלעד ארדן: אני מזכיר שהאישור הסופי של התקנות מותנה בכך שיועבר אלי אישור מהשר מועד מקסימלי למתן הרישיון החדש.

גלעד ארדן: יש הסכמה עקרונית.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: תודה, התקנות אושרו.