ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 325, 2007-12-04 09:00

רן כהן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

רן כהן: התבקשתי על ידי חבר הכנסת גלנטי להחליף אותו בגלל אילוצים לאומיים, לא פרטיים, ואני עושה את זה ברצון רב.

רן כהן: אנחנו דנים היום בהצעת חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון – פיצוי בגין פיטורי חיילי מילואים), של חברי הכנסת אלכס מילר וחיים כץ.

רן כהן: הצעת החוק הזאת עברה בקריאה טרומית בתמיכת הממשלה.

רן כהן: זה עדיין לא אומר שהיא מושלמת, אנחנו צריכים לדון בה.

רן כהן: אני מבקש להבהיר את הסוגיה עד שיגיע אחד מחברי הכנסת המציעים.

נועה בן שבת: הצעת החוק מבקשת להחליף את הפיצוי הקבוע היום, שוועדת התעסוקה יכולה לפסוק לטובת מי שנפגע מהפרה של חובת בעל מפעל כלפיו מסכום שהוא פי חמישה מהשכר האחרון של אותו עובד, עד לסכום קבוע של 100,000 שקלים.

נועה בן שבת: היא קובעת גם מנגנון של עדכון הסכום הזה.

נועה בן שבת: ההצעה, לפי שמה ולפי דברי ההסבר, היא מבקשת להתייחס לחיילי מילואים, אבל שינוי סכום הפיצוי ישליך גם על כל מקרה של הפרה על פי החוק.

נועה בן שבת: כלומר, גם אי החזרה לעבודה של חייל שעבר במפעל שישה חודשים לפני גיוסו או מקרה של אי קבלה לעבודה של בן משפחה של חייל שנפל או הוראות אחרות שקבועות בחוק.

נועה בן שבת: כלומר, הצעת החוק, כפי שהיא מוצעת, משפיעה על עוד הפרות ולא רק הפרות לגבי חייל מילואים.

נועה בן שבת: עוד צריך לציין שסעד הפיצויים הוא אחד הסעדים שוועדת התעסוקה יכולה לפסוק.

נועה בן שבת: ועדת התעסוקה יכולה לפסוק השבה לעבודה לבד או סעד של פיצויים לבד, שלגביו מתייחסת ההוראה הזאת, או סעד משולב של פיצויים והשבה לעבודה, אבל אז הפיצויים, לפי הוראות החוק הקיימות, חייבים להיות בסכום הנזק ולא פי חמישה מהשכר, וממילא ההוראה לא תחול לגבי מצב משולב של פיטורים והשבה לעבודה.

רן כהן: אני מודה לך.

רן כהן: חבר הכנסת אלכס מילר, מציע ההצעה הגיע.

רן כהן: היועצת המשפטית הציגה את העניין, ואתה מתבקש להציג את מהות הכוונה.

אלכס מילר: כל עוד אנחנו לא נתקלים בבעיה הצורך בטיפול בבעיה הזאת לא כל כך הכרחי.

אלכס מילר: עברנו מלחמה לא קלה.

אלכס מילר: הרבה מילואימניקים, שנתנו את החיים שלהם לטובת הגנה על המדינה שלנו, נתקלים בבעיה שהם חוזרים הביתה ויש מכתב מהמעסיק שהוא מפוטר.

אלכס מילר: למה זה קורה?

אלכס מילר: אני יכול להבין את המעסיקים, כי הבן-אדם לא נמצא 40-50 יום, ומצאו לו מחליף, שלא יכולים לפטר אותו.

אלכס מילר: אני שואל: מה אתה עושה כשיש עובדת בהיריון, אתה גם מפטר אותה?

אלכס מילר: הוא אומר לי: לא, כי יש חוק.

אלכס מילר: אני חושב שאנחנו צריכים לדאוג לאלה שדואגים לנו, שנותנים לנו שקט נפשי בכך שהם מגנים עלינו.

אלכס מילר: אם לא נגן עליהם המוטיבציה שלהם לצאת למילואים תהיה הרבה יותר נמוכה.

אלכס מילר: אני חושב שלכנסת יש כוח לשנות את זה.

אלכס מילר: הסכום שקבענו, סך של 100,000 שקלים נטו, הוא סכום שיגרום לאותו מעסיק לחשוב פעמיים לפני שהוא נוקט בצעדים נגד אותו חייל מילואים.

אלכס מילר: אני מאמין שאנחנו חייבים לקבוע גם פרק זמן אחרי שאדם חוזר ממילואים, כי יכולים להיות מקרים שאותו מעסיק לא מעוניין להעסיק.

רן כהן: מה פרק הזמן היום?

דבי אליעזר: 30 יום.

רן כהן: אם הוא מפטר אותו אחרי 30 יום, זה בסדר.

רן כהן: אז יחזיק אותו 30 יום ויפטר.

דבי אליעזר: אלא אם כן הפיטורים קשורים לשירות המילואים.

רן כהן: זה טעון הוכחה.

רן כהן: זה לא פשוט.

רן כהן: גם ברור שאי-אפשר להחזיק עד אין-סוף.

אלכס מילר: הייתי רוצה להעלות לדיון בוועדה את השאלה עד כמה אנחנו רוצים שאותו מעסיק, שמראיין מועמד לעבודה, ישאל את אותו מועמד אם עושה מילואים או לא.

אלכס מילר: עד כמה זה צריך להיות גורם שהוא חלק מריאיון העבודה.

אלכס מילר: אני רוצה להשוות את זה לריאיון עבודה לאישה, אני לא חושב שאותם מעסיקים שואלים את האישה האם את מתכוונת - - -

וילמה מאור: אין לך מושג עד כמה שואלים; כמה ילדים יש לך וכמה את מתכוונת שיהיו.

אלכס מילר: אם זה ככה, לדעתי גם את זה צריך לתקן.

אלכס מילר: אני לא חושב שזה צריך להיות פרמטר להעסקת עובד.

אלכס מילר: הפרמטר היחיד צריך להיות ההיבט המקצועי של אותו אדם, האם הוא מסוגל לעשות את העבודה או לא.

אלכס מילר: אני מאמין שגם לאותם מעסיקים יש אותן בעיות, גם להם יש נשים שנכנסות להיריון וגם הם עושים מילואים או שהילדים שלהם עושים מילואים.

אלכס מילר: אני לא חושב שאותו מעסיק, אם הילדים שלו היו מתמודדים עם בעיות כאלה, היה משאיר את זה כך.

אלכס מילר: לדעתי, אם הוועדה תקבל את הסעיף שאומר שאין שום עניין למעסיק לשאול מועמד בריאיון עבודה - - -

שגיא כריספין: זה מופיע בחוק אחר.

רן כהן: זה כבר אסור על פי החוק.

אלכס מילר: אני מעלה את אותן שאלות שנשאלתי על ידי מעסיקים וחיילי מילואים, שחוששים ממצב שמעסיק יפחד להעסיק אותם.

אלכס מילר: אם זה מעוגן בחוק, אין עניין לחזור על זה.

רן כהן: אני מבין, חבר הכנסת מילר, שכוונת החוק היא לקבוע נורמה, שאזרח במדינת ישראל שאזרח שיוצא למילואים, המדינה מגנה עליו.

רן כהן: גם היום היא מגנה עליו, אבל ההערכה שלכם שהקנס שאמור לקבל המעסיק, שהוא פי חמישה מהשכר האחרון, יכול להיות מאוד עלוב.

רן כהן: זה יכול להיות 15,000 עד 17,000 שקלים, שזה לא הרבה כסף.

רן כהן: אתם רוצים להגדיל הסנקציה הזאת ל-100,000 שקלים.

אריה אלדד: אני רוצה להעיר לגבי העניין שאסור לשאול מועמד לעבודה אם הוא עושה מילואים ואיפה הוא עושה מילואים.

אריה אלדד: אני מבין את הקושי, אבל אנחנו עלולים להגיע למצב אבסורדי.

אריה אלדד: כשהייתי מראיין אנשים שהיו מעוניינים להתקבל כרופאים מתמחים במחלקה שלי, השאלה הראשונה שלי הייתה: מה עשית בצבא, ומה התפקיד שלך במילואים?

אריה אלדד: המחלקה שלי בהדסה הורכבה מרופא בשייטת, רופא טייס, רופא בסיירת מטכ"ל, כי אני יודע שככל שהאנשים האלה עברו סינון ביחידות יותר מתקדמות בצבא, אני אוכל לסמוך עליהם יותר.

אריה אלדד: אז אומרים לנו היום שאסור לנו לשאול - - -

רן כהן: לא זאת הכוונה.

אריה אלדד: נכון, אבל להגיע לאיסור, אני בכלל עבריין כי שאלתי אותו מה הוא עושה בצבא - - -

רן כהן: מאחר שזאת לא הצעת החוק שלנו, נתקדם.

רן כהן: הייתי מעוניין לשמוע את אנשי משרד הביטחון ומשרד התמ"ת.

רוני אשכנזי: בוקר טוב, אני מפקח ארצי של ועדות תעסוקה ביחידה להכוונת חיילים משוחררים במשרד הביטחון.

רוני אשכנזי: בדברי ההסבר רשום בסעיף הראשון: "בשל הגידול שחל בפיטורי חיילי מילואים ממקום עבודתם קיים הצורך להחריף".

רוני אשכנזי: כאחד שמרכז את כל הוועדות בארץ, אני רוצה לומר שיש ירידה דרסטית.

רוני אשכנזי: בשנת 2006 הוגשו 87 תביעות, שמתוכן 34 נמצאו מוצדקות.

רוני אשכנזי: בשנת 2007 הוגשו 50 תביעות, מתוכן טופלו 28 ונמצאו 13 מוצדקות.

נועה בן שבת: יש לך נתונים משנים לפני 2006?

נועה בן שבת: אולי 2005.

רוני אשכנזי: בשנת 2001 היו 68.

רוני אשכנזי: אחרי מלחמת חומת מגן הייתה המאסה הגדולה, בשנת 2002 היו 246, ובשנת 2003 היו 271 תביעות.

רן כהן: כלומר, באופן כללי אחרי 2002 יש ירידה.

רוני אשכנזי: תוקן החוק, והמעסיקים עצמם היו מודעים.

רוני אשכנזי: ב-90% מאותן תביעות לא נתנה הוועדה חמש משכורות.

רן כהן: יש כמה אפשרויות, או החזרה לעבודה או פיצוי או שניהם.

רוני אשכנזי: במסגרת חמש המשכורות יש אפשרות לוועדה להקל.

רוני אשכנזי: דהיינו, אם אדם עבד שלושה שבועות ויצא למילואים, הוועדה לא תיתן חמש משכורות.

רוני אשכנזי: בודדים המקרים שנתנו את חמש המשכורות.

רוני אשכנזי: לעניות דעתי – ואני בתפקיד די הרבה שנים, יושב בעצמי בוועדות – אני חושש שזו עלולה להיות חרב פיפיות, הפיצוי של 100,000 שקלים.

רוני אשכנזי: כפי שציינתי, 90% מהמקרים הם אותם מעסיקים קטנים.

רוני אשכנזי: לדוגמה, בעל חנות צבעים בבאר שבע, יהודי בן 70 שלא מודע לחוק.

רוני אשכנזי: יש לו נהג אחד שיצא למילואים, ובלית ברירה היה חייב להביא מישהו אחר, כי אחרת אין לו פרנסה.

רוני אשכנזי: להטיל על אדם כזה - - - אני לא נותן דוגמאות של היי טק או משרדים ממשלתיים, אבל 90% מהמקרים הם אותם מעסיקים קטנים, לא מכירים את החוק.

רוני אשכנזי: לתת לאדם כזה קנס של 100,000 שקלים - אני קצת חושש.

אריה אלדד: מה יהיה אם נכתוב "עד 100,000 שקלים"?

רן כהן: זה מה שעלה גם על דעתי.

רן כהן: אתה אומר שהסנקציה שמכתיבה 100,000 שקלים יותר מדי בוטה.

רן כהן: אבל אם היו כותבים עד 100,000 שקלים, או עד חמש משכורות של השכר הממוצע במשק.

רוני אשכנזי: זו גם אפשרות.

רוני אשכנזי: אני רוצה לציין שאנחנו מעבירים את ההחלטות שלנו למשרד התמ"ת.

רוני אשכנזי: בחוק משרד התמ"ת יכול להגיש נגד אותם אלה, במידה שהם מוצאים לנכון, תביעה פלילית שהיא גם קנס כספים.

רן כהן: כמה תביעות כאלה הוגשו?

רוני אשכנזי: לא הוגשו.

דבי אליעזר: הוגש כתב אישום אחד בעבר, והנאשם זוכה.

אריה אלדד: ההוכחה הפלילית קשה.

שגיא כריספין: חשוב להדגיש שהממשלה לא מתנגדת להצעת החוק.

שגיא כריספין: אנחנו חושבים שצריך להגן על חיילי המילואים.

שגיא כריספין: הקביעה של חמש משכורות היא חדשה יחסית, מ-2001.

שגיא כריספין: לא מדובר על משהו מנדטורי שאנחנו נסחבים אתו הרבה שנים, ולפי הנתונים אנחנו רואים שמאותו שינוי בחוק התחילה אותה ירידה, וכנראה זה עושה את השפעתו.

שגיא כריספין: אנחנו רוצים להזהיר את הוועדה מפגיעה באותו איזון דק, בין החמרה מול המעסיקים, שירתיע אותם מלפטר עובדים, מול החמרה קשה מדי שעלולה להרתיע מעסיקים מלהעסיק עובדים מלכתחילה.

רן כהן: בואו נשמע את נציג המעסיקים.

ישראל חזקיה: אנחנו לא מתנגדים להצעת החוק.

ישראל חזקיה: אם הוועדה חושבת שהקנס של 100,000 שקלים זה הגורם המרתיע – אנחנו לא חושבים שזה ירתיע.

רן כהן: מה כן יכול להרתיע?

ישראל חזקיה: אני חושב שמה שנעשה בשנים האחרונות, מערכת הסברה וחינוך.

רן כהן: אפילו החינוך מושבת.

ישראל חזקיה: כפי שאמר חבר הכנסת אלדד, יש אפילו מפעלים שמעדיפים חיילי מילואים, יש כאלה שנותנים בונוסים אם אדם יוצא למילואים.

ישראל חזקיה: הבעיה קיימת, אני לא בורח ממנה, אבל אני לא בטוח שזה ייתן את הפתרון.

ישראל חזקיה: יכול להיות חשש למעסיקים קטנים.

ישראל חזקיה: החיים יוכיחו.

רן כהן: נראה לך פחות בוטה או יותר פרגמטי שהקנס יהיה עד חמש פעמים השכר הממוצע במשק?

רן כהן: כי הבעיה הגדולה היא השכירים ברמות השכר הנמוכות ביותר.

רן כהן: אפילו חמש פעמים המשכורות שלהם – דבר שרוני אומר שכמעט לא נותנים – זה מעט מאוד כסף וזה לא מרתיע, ודווקא עליהם צריך להגן.

רן כהן: כשהייתי מג"ד, רוב החיילים שלי היו אנשים שרמות השכר שלהם היו בינוניות ומטה, ומדובר על צנחנים.

רן כהן: אלה אנשים שצריך להגן עליהם.

ישראל חזקיה: אין לי בעיה עם חמש פעמים השכר הממוצע, אבל אם יש מישהו שמשתכר יותר מ-7,500 שקלים?

רן כהן: לא, לפחות חמש פעמים השכר הממוצע.

ישראל חזקיה: אין לנו התנגדות לדבר כזה.

דבי אליעזר: אני שוב חוזרת, הממשלה תמכה בהצעת החוק, בכפוף לתיאומי נוסח.

דבי אליעזר: אנחנו מדברים על סעד שרשאית הוועדה לתת כשהעובד לא חוזר לעבודה.

דבי אליעזר: חשבו על הפיצוי הראוי לאותו עובד שלא חוזר לעבודה, ולכן שאלו איך לכמת את הפיצוי הזה.

רן כהן: למה שלא נתעקש יותר על החזרה לעבודה?

רן כהן: הרי זה מה שרוצה הצעת החוק.

רן כהן: אנחנו רוצים שאדם שיוצא למילואים, לשרת את המדינה ואת ביטחונה, יחזור לעבודה.

רן כהן: אף אחד מאתנו לא משלה את עצמו שזה לא עושה בעיה למעסיקים, אבל חיינו הם בעיות.

רוני אשכנזי: אבל אנשי המילואים לא רוצים לחזור.

רן כהן: אמר חבר הכנסת מילר בצדק שאפשר להשוות את זה לנשים יולדות, לחולים.

רן כהן: לבן-אדם קורים כל מיני דברים בחיים.

רן כהן: אדם נוסע לחוץ לארץ להציל בן משפחה שהלך לאיבוד, זה דבר לא אנושי להתחשב בזה ולתת לו לצאת ולחזור?

רן כהן: אני הייתי אפילו תומך בו.

שגיא כריספין: זו הנורמה הבסיסית של החוק, זה גם נקרא "החזרה לעבודה".

שגיא כריספין: השאלה היא עד כמה זה ישים בכל המקרים.

דבי אליעזר: זו בדיוק הנקודה.

דבי אליעזר: אנחנו מדברים על מקרים בהם הוועדה התרשמה שאותו עובד לא יכול לחזור לעבודה, ואז אנחנו רוצים לכמת לו פיצוי ראוי.

דבי אליעזר: המחוקק קבע ב-2001 שהסנקציה היא חמש פעמים מהמשכר שהעובד קיבל, כי הוא לקח בחשבון את הנזק המיידי שנגרם לאותו עובד, שהוא לא השתכר.

דבי אליעזר: אני לא בטוחה שהסעיף הזה צריך להיות מוצג כסנקציה.

דבי אליעזר: לדעתי, זה פיצוי ראוי לאותו עובד שלא חוזר לעבודה, כמו שבחוק עבודת נשים - - -

רן כהן: השאלה היא אם ההליכה ל-100,000 שקלים הוא לא סכום פנטסטי מדי, שיכול לגרום לכך שאדם כמעט - - -

אלכס מילר: מדובר על אנשים שיכולים לאבד את החיים שלהם.

אלכס מילר: הם צריכים להיות רגועים כשהם יוצאים למילואים.

רן כהן: אין ספק, צריך להגן עליהם.

רן כהן: לכן אני מדבר על חזרה לעבודה.

דבי אליעזר: גם אם רואים את ההוראה הזאת מהיבט כסנקציה למעביד, אנחנו רוצים להרתיע אבל לא למוטט עסקים.

דבי אליעזר: אנחנו רוצים שהמעבידים יעסיקו עובדים במקומות העבודה, גם אם הם מתנהגים התנהגות לא ראויה ומפטרים עובדים בניגוד להוראת החוק.

דבי אליעזר: זה נכון, יש גם סנקציה אזרחית ופלילית, השאלה היא איך אנחנו מכמתים אותן.

דבי אליעזר: בכל מקרה, משמרים לעובדים את מקומות העבודה שלהם.

דבי אליעזר: לא אותו דין למעביד שהוא בעל מפעל גדול למעסיק שהוא בעל חנות קטנה שמעסיקה ארבעה עובדים.

רן כהן: אז למה משרד התמ"ת לא יושב על הצעת חוק כזאת, מקיים דיון עם משרד הביטחון, עם חיילים משוחררים ובודק את הצעת החוק.

רן כהן: למה שלא יבדוק, אולי 100,000 שקלים זה יותר מדי, אולי זה מעט מדי, אולי צריך לעשות סנקציה הרבה יותר חזקה, שמחייבת החזרה לעבודה.

רן כהן: לא כסף, חזרה לעבודה.

רן כהן: בן-אדם צריך לעבוד ולהתפרנס.

רן כהן: לא קיימתם דיון, אמרתם שאתם תומכים בהצעת החוק הזאת.

רן כהן: זה בסדר, אני מברך את חבר הכנסת מילר שיזם הצעת חוק שהממשלה תומכת בה, אבל אתם לא באים עם עמדה מגובשת מה טוב לשוק התעסוקה בישראל.

רן כהן: זה חבל.

רן כהן: או שאתם מסכימים עם זה.

רן כהן: אתם מסכימים עם זה או לא?

רן כהן: תסבירו לוועדה.

אלכס מילר: הממשלה נתנה או קיי.

שי סומך: צריך לאזן בין הרצון של כולנו להגן על חיילי המילואים שרוצים לפטר אותם, לבין החשש מחרב פיפיות.

שי סומך: נראה לי שההצעה שלך טובה, חמש פעמים השכר הממוצע, מינימום.

אריה אלדד: אבל ה- 100,000 שקלים זה חובה?

רן כהן: פה זה 100,000 חובה.

נועה בן שבת: בסעיף הקיים יש אפשרות לפסוק גם פחות מטעמים מיוחדים.

שי סומך: אני חושב שהתיקון התכוון ל"עד 100,000 שקלים" – זאת משמעות התיקון.

שי סומך: אם במקום עד 100,000 שקלים יהיה עד פי חמישה מהשכר הממוצע, לדעתי זאת הצעה שמאזנת בין השיקולים השונים.

רן כהן: יש כאן נציגי חיילי מילואים?

רן כהן: בבקשה.

ערן רייס: למען הגילוי הנאות, אני גם העוזר של חבר הכנסת כץ.

ערן רייס: הם מדברים על חוק שיצא ב-2001, והשיא של הפיטורים היה אחרי "חומת מגן", שהייתה ב-2002.

ערן רייס: זאת אומרת, ברגע שהיה אירוע שיא מבחינת מילואימניקים שגויסו, הסנקציה של חמש משכורות לא עבדה.

ערן רייס: אתם מציגים נתונים מספריים שיורדים, אתם רק שוכחים שמ-2001 אחוז הרבה יותר גבוה של אנשים לא עושה מילואים.

רן כהן: כמות המילואים ב-2006 הייתה עלובה ביותר.

רן כהן: זה בא לידי ביטוי במלחמה.

רוני אשכנזי: אין ספק שירדה כמות המילואים, אבל מאידך עלתה מודעות המעסיקים.

ערן רייס: עונש של חמש משכורות לא עמד בשעת מבחן.

ערן רייס: בגלל שמספר המילואימניקים שעושים היום בפועל מילואים מעל 21 ימים בשנה הוא כל כך מעט, צריך להגביר עליהם את ההגנה, כי הם קבוצת מיעוט.

ערן רייס: אם 100,000 שקלים זה מסר – ואין הבדל כל כך מהותי בין חמש משכורות לבין 100,000 שקלים אצל רוב המפוטרים – זה צריך לצאת כמסר.

אופיר טל: התיקון בא להגיד שסכום הפיצוי בסעיף 21(ג)(3) במקום חמש משכורות יהיה 100,000 שקלים, כשלוועדה יש סמכות להפחית את זה.

אופיר טל: היום, לפי פסיקת בית הדין לעבודה, הם מפחיתים את זה ברוב המקרים.

אופיר טל: יש פרמטרים של משך העבודה, חומרת הפיטורים, האם היה מודע או לא, עשה את בכוונה או לא.

אופיר טל: ההצעה שלנו היא שהחלופה תהיה 100,000, כמו שמציע חבר הכנסת מילר, או חמש משכורות - לפי הגבוה.

אופיר טל: בניגוד למה שנאמר פה, גם אנשים שמרווחים מעל 100,000 זקוקים - - -

אלכס מילר: זה 100,000 שקל נטו.

אופיר טל: גם החמש משכורות זה נטו.

אופיר טל: או, לכל הפחות, חמש משכורות ממוצעות.

נועה בן שבת: בלי שיקול דעת לבית המשפט.

אופיר טל: שיקול הדעת נשאר.

רן כהן: זה מיזוג בין שתי ההצעות.

אופיר טל: דובר על נשים בהיריון.

אופיר טל: חוק עבודת נשים מטפל בעניין הזה.

אופיר טל: הוא מציע פיצוי שקשור לשכר, כאשר שם יותר קל במובן הזה שאישה שפוטרה במהלך הריונה מקבלת את השכר שהיה מגיע לה עד הלידה, והתקופה המינימלית שהיא צריכה לעבוד לאחר שהיא חוזרת מחופשת הלידה, שהיום זה חודשיים.

אופיר טל: אז היא מקבלת 150%.

אופיר טל: זה יכול להגיע ליותר, אבל זה גם יכול להיות פחות, וחוק עבודת נשים מתמודד עם זה.

אופיר טל: אפשר להשוות את זה, מבחינת החשש שהובע פה, האם זה מידתי.

אופיר טל: בעינינו זה מידתי.

אופיר טל: גם חוק שוויון הזדמנויות בעבודה מדבר על פיצוי סטטוטורי של 50,000 שקלים.

נועה בן שבת: זה רק פיצוי במקרה של פגיעה בעבירה מינית, לא על כל עבירה יש קנס 50,000.

אופיר טל: הטענה העיקרית שלנו היום, וגם דיברתי על זה עם רוני אשכנזי, היא קצב הכינוס של הוועדות.

אופיר טל: קצב הכינוס של ועדות התעסוקה אינו מהיר מספיק.

אופיר טל: החוק מדבר על 15 ימים מיום שהוגשה התביעה, בפועל זה לא קורה.

אופיר טל: נוצרה זילות יחסית בעבודת הוועדות, כי חייל מילואים שמגיע לוועדה חצי שנה אחרי שפוטר - - -

רן כהן: אני לא יכול להציע את זה במסגרת החוק.

רן כהן: אבל אציע ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת גלנטי, לקיים דיון שבו נקבל דיווח על התנהלות הוועדות הללו.

רן כהן: נראה באיזה אופן זה עובד, אם זה עובד נכון או לא נכון.

אופיר טל: החוק דיבר על החזרה לעבודה.

אופיר טל: היום, בפועל, חיילי מילואים לא חוזרים לעבודה.

אופיר טל: אחת הסיבות לכך היא הניסוח של החוק, שמדבר על הסכמת התובע.

רן כהן: רוני, כמה מהמקרים האלה חזרו לעבודה?

רוני אשכנזי: אני זוכר שניים שחזרו לעבודה.

רוני אשכנזי: מן הסתם, ברגע שיש סכסוך עם המעביד, המילואימניק כבר לא רוצה לחזור לאותו מקום.

רן כהן: אני חושב שזה הליקוי המהותי.

אריה אלדד: את זה אתה לא יכול לתקן בחוק.

אריה אלדד: אם תכריח את הבוס להחזיר אותו, הוא ימצא כעבור שבוע סיבה אחרת.

אלכס מילר: הכוונה היא שאפילו לא יחשוב לפטר אותו.

אופיר טל: בחוק עבודת נשים יש החזרת נשים לעבודה, והן חוזרות לעבוד.

אופיר טל: זאת אומרת שזה יכול לעבוד.

אופיר טל: למה אצלנו לא עובד?

רן כהן: אני מבקש ממשרד התמ"ת לקיים דיון עם משרד הביטחון בעניין הזה, של יותר החזרה לעבודה.

רן כהן: כמובן, אני מדבר על המקרים הלגיטימיים.

רן כהן: מאחר שכל העמדות נשמעו, אני רוצה לשמוע את חברי הכנסת אלדד ומילר, ואנסה לסכם באיזה אופן נתקדם לקראת הישיבה הבאה.

רן כהן: בבקשה, חבר הכנסת אלדד.

אריה אלדד: אני תומך בעמדה שהוצגה מטעם פורום המג"דים והמח"טים.

אריה אלדד: אני חושב שנכון להגדיר שהמינימום לא יפחת מחמש פעמים השכר הממוצע.

אריה אלדד: כלומר, לחבר בין שתי ההצעות הללו.

אלכס מילר: אין לי שום בעיה עם ההצעה של הפורום.

אלכס מילר: אנחנו לא מדברים על אנשים שעובדים במקומות עבודה שאין בעיה למצוא להם אלטרנטיבה.

אלכס מילר: אני מדבר על מקומות עבודה שאם האדם עובד בהם, כמעט שאין סיכוי שימצא עבודה כזאת במקום אחר.

אלכס מילר: זה קורה הרבה.

אלכס מילר: אני יכול לתת דוגמה אישית.

אלכס מילר: הייתי טכנאי מטוסים, אם אחרי הצבא לא הייתי עובד במקצוע שקבלתי בצבא לא הייתי יודע מה לעשות עם עצמי,כי לא היה לי כסף ללימודים.

אלכס מילר: איפה הייתי מוצא עבודה?

אלכס מילר: יש מקצועות שרק במקומות ספציפיים שאפשר לעבוד בהם.

אלכס מילר: לדעתי, העניין הוא לדאוג לאותם אנשים.

רן כהן: דרך אגב, הייתה תלונה גם נגד משרד ממשלתי?

רוני אשכנזי: כן, נגד משרד החינוך.

רוני אשכנזי: מורה שיצא למילואים.

רוני אשכנזי: פסקי הדין מפורסמים באתר האינטרנט שלנו, של היחידה להכוונת חיילים משוחררים.

דבי אליעזר: התבקשנו לשבת עם משרד הביטחון ולחשוב על דרכים כדי שהעובדים יוחזרו לעבודה.

דבי אליעזר: אני רוצה להזכיר שיש יוזמה להצעת חוק ממשלתית של משרד הביטחון, שכבר עברה ועדת שרים, שמבקשת להחמיר בשיקול הדעת של ועדת התעסוקה בעת מתן היתרים לפיטורי עובדים שיצאו למילואים.

רן כהן: אני לא מדבר עכשיו דווקא על חוק.

רן כהן: המחוקק הסמיך את מבקר המדינה, בתפקידו כנציב תלונות הציבור, להחזיר לעבודה חושפי שחיתויות ולכפות את החזרתם לעבודה.

רן כהן: שם אין שיקול דעת של קנס כספי או משהו אחר.

רן כהן: המחוקק אומר:

רן כהן: אני רוצה שחושף שחיתות יחזור לעבודתו.

רן כהן: בצדק.

רן כהן: אני מציע שתחשבו יחד על כלים שיותר מעודדים החזרה לעבודה על פני הקנס הכספי.

רן כהן: קנס כספי הוא דבר חשוב, הוא מרתיע.

רן כהן: אבל לגבי העובד זה לפעמים יכול להיות גזר דין מוות מושהה.

אלכס מילר: למה להגיד קנס?

אלכס מילר: זה לא קנס, אלה פיצויים.

שי סומך: הצעת החוק המקורית לא דיברה על סכום מינימום.

שי סומך: הממשלה לא תומכת בסכום מינימום.

שי סומך: היום כבר יש סכום מינימום, שזה ה-60 ימים; 30 יום שאסור לפטר פלוס 30 ימים של הודעה מוקדמת.

רן כהן: לא שואלים את הממשלה.

רן כהן: החקיקה בידינו.

שי סומך: בסכום מינימום החשש מחרב פיפיות הרבה יותר גדול.

רן כהן: המחוקקים התכוונו בוודאות שייווצר מצב של סכום מינימום.

רן כהן: הם לא התכוונו רק להעלות ל-100,000 לתקרה, ברור לגמרי שהכוונה היא סכום מינימום מרתיע.

רן כהן: כל הכוונה היא להרתיע, ליצור מצב שבו המעסיק קודם כל מעדיף להחזיר את המילואימניק לעבודה.

רן כהן: לזה גם המעסיקים לא מתנגדים.

שגיא כריספין: אבל הוא גם כתב שאפשר גם לרדת.

שגיא כריספין: זה לא במובן של עונש מינימום, שבית המשפט חייב להטיל.

רן כהן: אמרה היועצת המשפטית שיש סעיף בחוק שמאפשר גם פיצוי של פחות מחמש פעמים המשכורת.

נועה בן שבת: אבל צריך לציין שכשאנחנו מדברים על פי חמישה מהשכר, אנחנו מתחשבים גם בהיקף העסק.

נועה בן שבת: יש להניח שעסק קטן, כמו אותה חנות צבעים, משלמת שכר בהתאם למחזור העסקים שלה.

רן כהן: חבריי חברי הכנסת, אני מציע שנסתפק בדיון הזה עד כאן, ונבקש מהיועצת המשפטית שלנו להכין שני נוסחים לפעם הבאה.

רן כהן: נדמה לי שזה מה שעלה כאן.

רן כהן: מצד אחד רוצים לשמור על ה-100,000 כסכום קיים, אבל לומר: עד 100,000.

רן כהן: דבר שני, אנחנו רוצים לומר שקיים סכום מינימלי, שזה חמש פעמים גובה השכר הממוצע ולא גובה שכר מינימום.

רן כהן: זאת הצעה אחת.

רן כהן: עדיין הסעיף - - -

נועה בן שבת: הוא אומר שמטעמים מיוחדים אפשר פחות.

רן כהן: לא משנים את החוק המקורי בקטע הזה.

רן כהן: הצעה שניה, זה לומר שאנחנו מוותרים על ה-100,000 שקלים, כי זה נראה מופרז ומוגזם, ונאמר רק חמש פעמים השכר הממוצע במשק.

רן כהן: זאת אומרת, ה-100,000 יורדים ל-35,000.

רן כהן: אני לא בטוח מה הוועדה תחליט.

נועה בן שבת: או חמש פעמים שכר העובד בפועל או חמש פעמים השכר הממוצע, לפי הגבוה ביניהם.

אלכס מילר: אני מעדיף ללכת על ההצעה הראשונה.

רן כהן: בסדר גמור, ההעדפה שלכם היא כמובן בעלת משקל.

רן כהן: אני מבקש מהממשלה לגבש לקראת הישיבה הבאה, עם חבר הכנסת גלנטי, עמדה לגבי הסוגיה הזאת.

נועה בן שבת: יש לי שאלה, האם מצמצמים את הפיצוי הזה לחיילי המילואים?

נועה בן שבת: היום, כפי שזה מוצע בהצעת החוק, זה חל על כל הפרה של חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), זאת אומרת גם אי החזרה לעבודה של חייל שעבד לפני שגויס או אי קבלה לעבודה של בן משפחה של חייל שנפל.

נועה בן שבת: האם זה חל על כולם או רק על חיילי מילואים?

רוני אשכנזי: זו פעם ראשונה שאני נתקל בזה בכל השנים האלה.

רוני אשכנזי: מעולם לא הגיעה לוועדה סוגיה של אחד שעבד לפני שירות החובה שלו.

רוני אשכנזי: עלה רק הנושא של פיטורים של אנשי מילואים.

אלכס מילר: רק מילואים.

נועה בן שבת: אז נצטרך למקד את הסעיף, להגיד שלגבי חייל מילואים יהיה פיצוי מיוחד.

רן כהן: היום החוק אומר שחייל שעבר לפני השירות הסדיר במקום עבודה וחזר מהשירות הצבאי של שלוש שנים, המעסיק חייב לקבל אותו חזרה לעבודה.

רן כהן: גם אני לא ידעתי את זה עד הישיבה הזאת.

רן כהן: שואלת היועצת המשפטית בצדק, האם זה יחול רק על חיילי מילואים, כפי שכתוב בהצעת החוק של חברי הכנסת מילר וחיים כץ, או שזה יחול על כל מה שחל היום בחוק החזרה לעבודה?

אלכס מילר: רק על מילואים.

רן כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.