ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 143, 2007-12-03 08:30

מיכאל נודלמן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבה ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

מיכאל נודלמן: הנושא היום, אי השתלבותם בצבא של מתגייסים יוצאי אתיופיה.

מיכאל נודלמן: הדיון הוא דיון מהיר, של חברת הכנסת קולט אביטל.

מיכאל נודלמן: בבקשה.

קולט אביטל: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני עוקבת מקרוב מזה כמה שנים אחרי כל אותם המאפיינים, וכל אותן הבעיות שמוצאת הקהילה האתיופית בקליטתה בארץ.

קולט אביטל: בוועדה הזאת שמענו הרבה מאוד דיווחים גם על קשיים, גם על כשלים, אבל גם על הצלחות.

קולט אביטל: שמענו דברים נפלאים מפי מפקדים בצבא, גם על המוטיבציה, גם על הקליטה, גם על התפקוד הנכון של חיילים ממוצא אתיופי, וגם על כך שהצבא מהווה בעבורם איזושהי אכסניה שבה הם נקלטים יותר טוב לארץ, והם יוצאים עם נכסים אחרים לחברה הישראלית.

קולט אביטל: אנחנו גם יודעים שחלק גדול מהם אחרי הצבא, הולכים ללימודים אקדמאיים.

קולט אביטל: אנחנו יודעים שלפחות 3,000 סיימו בהצלחה רבה אוניברסיטאות.

קולט אביטל: ולכן, הדו"ח הזה שהתפרסם בצבא, על ידי הצבא, מצאתי בו משהו מאוד מדאיג בכמה רמות.

קולט אביטל: קודם כל משום שיש פה נתונים שנראים לי קצת מוזרים.

קולט אביטל: שנית, מעצם הרצון או הנכונות לפרסם דו"ח כזה, שהוא מטיל דופי, הוא מדביק סטיגמה לקהילה שלמה, ובוודאי לא עוזר לא לצבא ולא לקליטתם של אותם העולים.

קולט אביטל: אז יכול מאוד להיות שיש עולים אתיופים שמגיעים לצבא בלתי מוכנים על ידי מערכת החינוך.

קולט אביטל: אגב, זה לא המקרה היחידי, גם חלק מאיתנו שהיינו פה עולים חדשים, אני יודעת שהגעתי לצבא אחרי קליטה בלתי מוצלחת בבית ספר, ובכל זאת הצבא עזר לי להיקלט הרבה יותר טוב.

קולט אביטל: ולכן, במקום לבוא ולהגיד בצורה גורפת, יש לנו בעיות עם קליטתם של עולי אתיופיה, ולהטיל סטיגמה על קהילה שלמה, דבר שלא עוזר, כי אנחנו יודעים שיש כל כך הרבה בעיות, שלא מקבלים אותם לעבודה, ולא מקבלים אותם לגני ילדים וכו'.

קולט אביטל: הצבא היה צריך לבוא ולהגיד לנו, או למשרד הקליטה, אנחנו מצאנו נקודות, א', ב', ג', ד', שמקשות, ואנחנו סבורים שמערכת החינוך צריכה להתייחס לנקודות האלה, או אולי צריך קורסים לפני ההתגייסות לצה"ל וכו'.

קולט אביטל: אני מתייחסת רק למה שהתפרסם בעיתונות.

קולט אביטל: את הדו"ח עצמו אינני יודעת אם צה"ל טרח למסור לכם, או שיכול להיות שהוא מסר את זה למשרד הקליטה.

קולט אביטל: אני חושבת שכאשר יש דבר כזה, שהוא בעל עניין ציבורי על צה"ל לבוא ולדבר, קודם כל עם נבחרי הציבור, להגיד מה הבעיות אם קיימות כאלה.

קולט אביטל: ולא להפוך את הדבר הזה על קהילה שלמה, שלא נקלטת בצבא.

קולט אביטל: ולכן אני מעונינת לשמוע מצד אחד את אנשי צה"ל בעניין הזה.

קולט אביטל: שנית, אני רוצה לראות מה ניתן לעשות, כדי לא להטיל על כל הקהילה הזאת את הסטיגמה.

קולט אביטל: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה מקרב לב.

מושיק אביב: התפקיד שלי הוא ראש ענף עלייה והשתלבות בצה"ל.

מושיק אביב: אני במפקדת קצין חינוך ראשי, אגף משאבי אנוש, ואני מנסה לטפל בכל העולים.

מיכאל נודלמן: ביקרנו בבסיס.

מושיק אביב: ראשית, חברת הכנסת קולט אביטל, צה"ל לא פירסם שום נתונים, שום דו"ח.

מיכאל נודלמן: אבל אתם על הדו"ח.

מושיק אביב: כן בהחלט, מה שהתפרסם, זה הפרסום של כרמלה מנשה.

קולט אביטל: כרמלה מנשה לא ממציאה דברים, מישהו מסר לה את זה.

מושיק אביב: ציינתי קודם, צה"ל היה אמור להגיע לגורמים מוסמכים.

מושיק אביב: לא יצא דו"ח שמפרט את הנתונים, זה הגיע לכרמלה מנשה.

מושיק אביב: אני שוחחתי איתה בנושא.

מושיק אביב: אתן נתונים על פי בקשת הוועדה, ואתייחס גם לפעולות שאנחנו נוקטים בנושא הזה.

מושיק אביב: אני חייב לציין, יושבים כאן רבים ששותפים לפעילות שהיא מאוד עניפה בקרב חיילים עולים בכלל, ובטח ובטח לבני העדה.

מושיק אביב: בהערכת מצב שהתבצעה אצלנו, ומכאן עלו הנתונים, נמצא שיש נתונים שמצריכים טיפול, חלק מהאנשים משתתפים בוועדה הזאת, טיפול ועיסוק בנושא.

מושיק אביב: על כן, אני יכול להגיד את הנתונים, חלק מהדברים מעוררים אהדה והתלהבות, וחלק דאגה.

מושיק אביב: היום אנחנו בשיח על הנושא של השתמטות וגיוס, בני העדה מתגייסים לצה"ל בצורה מרשימה ביותר.

מושיק אביב: 90% מבני העדה מהגברים מתגייסים לצה"ל, במספרים הרבה יותר גבוהים מילידי הארץ, צברים שנמצאים פה, זה באמת מרשים.

מושיק אביב: מה שמעיד על מוטיבציה רבה, ועל רצון לתרום למערכת.

מושיק אביב: בתוך השרות, בהחלט יש נתונים שהם מצריכים טיפול, כמו למשל עריקויות רבות.

מושיק אביב: רבים מוצאים את הדבר הזה שנקרא עריקות, כמפלט אחרון מבחינתם, וגם הגעה לכלא.

קולט אביטל: בהשוואה לקהילות אחרות, יש יותר בקרב בני העדה.

מושיק אביב: כן, בהחלט.

מושיק אביב: יש לי נתון.

מושיק אביב: 20% מהחיילים בני העדה, עורקים לפחות פעם אחת בשרות.

מושיק אביב: אגיד מה זה מעיד, אחרי ניתוח שביצענו ובדיקה.

קולט אביטל: לעומת כמה מבני ילידי הארץ, כמה עריקויות יש בקרב מתחיילים ילידי הארץ.

מושיק אביב: הרבה פחות, באחוזים גדולים.

מושיק אביב: אין לי נתון מדויק לגבי ילידי הארץ, אבל אני יכול להגיד לגבי כניסה לכלא, אחד מכל שישה חיילים מבני העדה נכנס לכלא, לעומת אחד מתוך 23, 24 צברים, זה משמעותי מאוד.

קולט אביטל: אותו הדין חל על כולם.

מושיק אביב: בהחלט מעורר דאגה, ועל זה יצא הפרסום.

מושיק אביב: אתייחס לפעולות שאנחנו נוקטים.

מושיק אביב: 30% מבני העדה בצה"ל בתפקידי לוחמה, למרות בעיות קשות שיש, לעומת 39% מילידי הארץ.

קולט אביטל: את הנתון הזה אתם דואגים לפרסם.

מושיק אביב: כן, בהחלט.

קולט אביטל: מה קורה שאנשים שיש להם מוטיבציה כל כך גבוהה, פתאום עורקים מהצבא.

מושיק אביב: נתונים נוספים, 78% מהחיילים מסיימים שירות תקין, את כל מלוא השירות בצורה תקינה.

מושיק אביב: אני מדבר על בני העדה.

דנה גורדון: אתה מדבר על בני העדה שהם בני הארץ.

דנה גורדון: מה עם בני העדה שהם ילידי הארץ?

מושיק אביב: הנתונים הם דומים, בפילוח אין משהו שהוא דרמטי שונה.

מושיק אביב: צריך להגיד שהיום בצה"ל, 23.6% מהמתגייסים היום ילידי הארץ, זאת אומרת שנולדו בארץ.

קולט אביטל: אלה כלולים בסטטיסטיקה, גם מהם יש כאלה שעורקים.

מושיק אביב: בהחלט.

מושיק אביב: מבחינת קצונה, פה אשווה לעומת עולים אחרים, 4% מבני העדה, יוצאים לקצונה, הם הופכים להיות קצינים בצה"ל, לעומת 2% מקרב העולים האחרים.

מושיק אביב: נכון שיש פחות אנשים, אבל יש פה מיצוי יותר טוב לקצונה.

מושיק אביב: זאת אומרת, 4% מבני העדה לעומת 2% משאר המקומות.

מושיק אביב: 3% מחיילי החובה הם בני העדה, נשים 2% בלבד.

דגה מלקו: כמה יש בקבע?

מושיק אביב: אין לי נתון מדויק.

מושיק אביב: אני אעביר את הנתונים.

דנה גורדון: אשמח אם תעביר לוועדה, כמה בני עדה משרתים בקבע.

קולט אביטל: אם אני קוראת נכון מה שאמרת עד עכשיו, אנחנו פה לא מטילים שום דופי, לא על המוטיבציה, לא על הפוטנציאל, לא על היכולות, לא על הכישורים.

קולט אביטל: משהו קורה פה, שלמרות המוטיבציה והכישורים, פתאום קורה משהו לאנשים האלה, שגורמים להם לברוח מהצבא, מהו המשהו הזה?

מושיק אביב: לגבי האיכויות, ברור שאין הטלת דופי.

מושיק אביב: מבחינת קבוצות האיכות הגבוהה, רק 11.7% נמצאים בקבוצות האיכות הגבוהות, לעומת 58.7% מהצברים.

מושיק אביב: כלי המיון שהם מערביים צבאיים, לפעמים לא יכולים לאמוד נכון את הנתונים.

מושיק אביב: מה קורה אחרי בדיקה מול כל האנשים, הסיבה המרכזית לעריקות היא סיבת הת"ש, הסיבה הכלכלית, זאת הסיבה המרכזית.

קולט אביטל: זאת אומרת, הם נאלצים לברוח כדי לעזור למשפחה שלהם.

מושיק אביב: כדי לעזור ולפרנס את עצמם כדי להתקיים.

קולט אביטל: את זה אני הייתי מפרסמת, לא משהו אחר.

קולט אביטל: ברגע שאדם נחשב לעריק, זה דבר קשה מאוד.

קולט אביטל: ברגע שאנחנו רואים שמה שגורם לזה, שחלק מאנשים טובים שמתגייסים לצה"ל, בסופו של דבר נאלצים לקחת על עצמם סיכום כולל של בית כלא, משום שהמשפחות נמצאות במצב קשה, זהו בדיוק הנושא שבו צריך לטפל.

משה באטה: האם התקשורת תהיה מוכנה לפרסם את זה?

קולט אביטל: אני חושבת שכן.

קולט אביטל: השאלה איך אתה מעמיד את זה.

קולט אביטל: יצרו תדמית שלילית.

מושיק אביב: נכון, זו הסיבה המרכזית.

מושיק אביב: יש סיבות נוספות שאנחנו עוסקים בהן.

אבי מספין: הפרסום של כלא יוצר תדמית שלילית.

מושיק אביב: למשל, מודעות מפקדים, אנחנו הולכים לעסוק בזה בצורה בלתי רגילה, שיבינו שהוא לא מגיע ליחידה בגלל בעיה כלכלית, ולא איזושהי בעיית משמעת שנגרמה בעקבות השרות.

קולט אביטל: יש ביניכם, זאת שאלה שאף פעם לא הבנתי עד הסוף, לבין צה"ל, לבין שרותי הרווחה איזה קשר.

קולט אביטל: זאת אומרת, ברגע שאתם רואים שאלה המקרים, ואלה החיילים שבאים מרקע קשה, ונאלצים לערוק כדי לעזור למשפחה, האם אתם מדווחים לרשויות הרווחה למיניהן, אם זה עירוניות, אם זה ממלכתיות, כדי לנסות לעזור לאותן המשפחות.

קולט אביטל: זה לא בטיפולכם, אבל האם אתם מעבירים מידע.

מושיק אביב: יש מערכת שוטפת, יש משק"יות ת"ש, זה עובר לרשויות.

מושיק אביב: אנחנו כמובן כפופים לנהלים של מדינת ישראל.

מושיק אביב: יש סיוע נוסף שניתן בסיוע משרד הקליטה, שכל פעילות שאנחנו עושים הוא שותף לה, של תוספות תקציביות לחיילים.

מושיק אביב: אבל כמובן צה"ל נותן על פי החוק, ונותן עוד כספים נוספים מתקציבו לעניין הזה.

מושיק אביב: יש קשר שוטף מול מערכות הרווחה.

מושיק אביב: יש דברים שאנחנו פשוט לא יכולים לסייע בסכומי כסף מסוימים שמעל ליכולתנו, ולכן אנחנו מגיעים למצב של כליאה.

מיכאל נודלמן: בקהילת יוצאי אתיופיה יש יותר מ-4% משפחות שהם במצוקה.

מיכאל נודלמן: רק 4% הם עריקים.

מיכאל נודלמן: אתם מסכימים איתי, אפילו יש יותר.

קסהון וונדה: אני מסכים.

קסהון וונדה: גם החברה הכללית עושה עריקות בשביל להשתחרר מהצבא.

קסהון וונדה: יוצא אתיופיה, אם תשאל אותו, לא הוא רוצה לחזור לצבא.

קסהון וונדה: הוא עושה עריקות כאשר אומרים לו אתה לא תשוחרר מהצבא.

מיכאל נודלמן: אני אומר שיש יותר מ-4%.

מיכאל נודלמן: יש בחורים שעושים ויש שלא, באותם תנאים.

קולט אביטל: אנחנו למדים מהתשאול של אותם החיילים שערקו, שרוצים לחזור בסופו של דבר.

קולט אביטל: האם הם עורקים, או האם הכוונה שלהם לערוק לתקופה מסוימת, כדי לעזור ולחזור.

קולט אביטל: האם אפשר לחשוב על שירות יותר גמיש, לתת לאנשים באמצע שרות חודש חודשיים, כדי שיוכלו לעזור למשפחות ולחזור.

קולט אביטל: האם אפשר לעשות את השרות לקצת יותר מודולרי, לגבי משפחות נצרכות.

קולט אביטל: אגב, הם לא היחידים ממשפחות נצרכות.

מושיק אביב: בהחלט.

מושיק אביב: צה"ל מאפשר לקחת חופשות יזומות ארוכות גם כן, חופשות מיוחדות.

מושיק אביב: לשאלתך, חלק מהחיילים בהחלט מגיע לכלא.

מושיק אביב: בתוך הכלא הקמנו מנגנון, הצגנו ביום אחר בוועדה.

מושיק אביב: מנגנון שנקרא גחלת, הרעיון הוא גם כשהוא מגיע לכלא, אחר כך יחזור לשרת בצורה תקינה, עד כדי גמישות, בהעברת תפקיד לתפקיד שהוא מתאים יותר, לאור הצרכים של אותו חייל.

מושיק אביב: החיילים יודעים את זה.

מושיק אביב: יש מנגנון שמגיעים לכאן, יש תנאי שירות, גורמי שיקום בכלא, שמסייעים לו לחזור לשרות שהוא מותאם לצרכים שלו.

מושיק אביב: זאת אומרת, מנגנון שהוא קיים.

מושיק אביב: יש חיילים שפשוט מבינים שדרך ההגעה לכלא הם בידיעה שהם מגיעים לכלא, שונה להם השיבוץ, לכן הם עושים את המעשה כדי לשפר את התנאים הכלכליים.

מושיק אביב: זאת אומרת, יוצאים החוצה, עורקים, מסייעים לעצמם ולמשפחתם כלכלית, ואז חוזרים לצבא ונכלאים.

קולט אביטל: במקרה הזה במקום להיכנס לכל המסלול הידוע מראש, אפשר היה להתחיל לטפל בנושא.

מושיק אביב: כשנעבור לתכנית, לאור הערכת מצב הזאת, נראה מה אנחנו מתכוונים לעשות.

מושיק אביב: ברשותכם, אני שמח לבשר, ממש היום מסתיים קורס שנקרא "אמיר", מרבית האנשים מכירים.

מושיק אביב: 65 חיילים מסיימים את הקורס.

מושיק אביב: למעשה, הקורס מגשר על הפערים של הנתונים המקדימים.

מושיק אביב: זה קורס בשיתוף משרד הקליטה, הג'ויינט, ביחד עם מכון פוירשטיין, הרעיון הוא לתת כלים לחיילים, ושיבוץ איכותי לצה"ל.

מושיק אביב: קורס חמישי מוצלח, מאוד יקר, משהו שאנחנו מתכוונים להרחיב אותו.

מושיק אביב: מבחינתנו, המגמה לעשותו עוד לפני הצבא בבתי הספר.

מושיק אביב: אני יכול לבשר שאנחנו עושים את הקורס הזה, יש פיילוט ראשון שהתחלתי בפנימיית ימין אורט, לעשות את זה כבר בתיכון, שנתיים לפני הגיוס, קורס ארוך, בשילוב הלימודים, בשילוב פעילות הכנה לקראת השירות.

מושיק אביב: הרעיון הוא להגיע לצבא כמו כולם, ולא לעשות את הקורס בתחילת שרות, אלא לעשות אותו כהכנה.

מושיק אביב: מבחינתי, זה הדבר האופטימלי, להרחיב את זה למקסימום מסגרות לימוד, שבהם יש בני נוער בקרב בני העדה.

מושיק אביב: זה יתן לנו מענה מאוד גדול, גם בידע המוקדם, גם בשיבוץ איכותי.

מושיק אביב: כי מי שמסיים את הקורס הזה, משובץ לתפקידים מאוד איכותיים בצה"ל, מבלי להתחשב בקב"א שלו, בנתונים הבסיסיים, שלא תואמים ליכולות שלו, כי קצת קשה לצבא לנבא לאור הכלים שיש בידו.

מושיק אביב: אנחנו מרחיבים את זה, והרחבנו עכשיו לשלב ההכנה.

אבי מספין: כמה אחוזים מסיימים הקורס?

מושיק אביב: כמעט כולם, מעטים מאוד עוזבים.

צדה מלקו: מה משך הקורס?

מושיק אביב: 3 חודשים.

מושיק אביב: מלבד הקורס, מי שמתגייס לשרות קרבי, בדרך כלל ההצלחה שם גדולה, כי יש שם השתלבות חברתית טובה.

מושיק אביב: החברה מסייעים, מדובר בעיקר על אנשים שלא הולכים לקרבי.

מושיק אביב: מי שהולך לקרבי, בדרך כלל צולח את השרות, וצולח אותו בהצלחה.

מושיק אביב: לגבי התכניות, כפי שאמרתי, קורס אמיר למלשב"ים, לפני שרות.

מושיק אביב: תכנית זינוק בעלייה, שמרבית האנשים מכירים בשיתוף משרד החינוך, הג'ויינט מוביל אותה, משרד הקליטה, שותפים רבים.

מושיק אביב: אצלנו, למעשה מתקיים ועדת היגוי בנושא הזה, ואנחנו פורטים מספר פעולות, ועכשיו הג'ויינט מרחיב את מספר הרכזים שלו, כדי לתת מענה בטרם שרות.

מושיק אביב: כי מצאנו ששלב ההכנה לצה"ל הוא מאוד משמעותי בהיכרות עם הצבא.

מושיק אביב: אנחנו פועלים להכשיר את סגלי הת"ש - תנאי השרות, כדי לתת טיפול טוב יותר.

מושיק אביב: אנחנו מבצעים פעילות בקרב מפקדים, זה משהו שאנחנו מוצאים.

מושיק אביב: ככל שהמפקד יכיר טוב יותר, ואני מדבר על מפקדים מכל הרמות.

מושיק אביב: מרמת מ"כ – מפקד הכיתה, עד לקורסים בכירים בצה"ל.

מושיק אביב: יכירו יותר טוב את עברה המפואר של ההיסטוריה של העדה האתיופית, את המאפיינים, יידע להתמודד טוב יותר עם חיי היום-יום.

מושיק אביב: אנחנו מדברים על ציר השרות, מהכנה לצה"ל ועד השחרור, במהלך שרות, מדברים על שילוב טוב יותר, וליווי שלנו של הענף שלי, כמובן בסיוע תקציבי.

מושיק אביב: משרד הקליטה מגבה אותנו תקציבית, ואנחנו בכל יחידה שיש בה חיילים בני עדה, מביאים מומחי תוכן שיבואו ויעשו הכשרות למפקדים, ועבודה מול חיילים, להיכרות עם מאפייני העדה, התמודדות, דברים שהם לא פשוטים, אחר כך באים עם בעיות לא פשוטות מהבית.

מושיק אביב: צה"ל מצפה מהם לבצע שרות טוב, המפגש הוא מאוד חשוב לצבא, בדרישות שלו של החייל, אבל חייל מתמודד עם בעיות נוספות, מלבד היותו חייל בצה"ל, קשיים כספיים ואישיים מאוד רבים.

מושיק אביב: דבר נוסף שמדברים, קידום ומינוף אישי ומקצועי.

מושיק אביב: התכנית שאנחנו עושים עכשיו עם משרד הקליטה, גם משרד ראש הממשלה מעורב בעניין הזה.

מושיק אביב: הרעיון הוא, שכל חייל מצה"ל ייצא מהשרות שלו עם קפיצה אחת מהמקום שהוא הגיע.

מושיק אביב: למשל, אנשים שצריכים להשלים בגרויות, ישלימו במהלך השרות.

מושיק אביב: זאת תכנית שעכשיו הסתיימה כתיבתה, ונמצאת באישורים.

מושיק אביב: אנשים שמעונינים במקצוע, יקבלו את ההכשרה במהלך השירות, שייצאו לאזרחות עם מקצוע.

מושיק אביב: הכנה לפסיכומטרי, הכנות לשחרור.

מושיק אביב: יש מכינות לשחרור, אנחנו הולכים להרחיב אותם לכלל חיילים בני העדה, שכל חייל יקבל מכינה לקראת השיחרור שלו מהצבא, ואז אנחנו רואים את כל הרצף של הפעילות.

מושיק אביב: זאת תכנית לחמש שנים קדימה, שמדברת על קידום ושילוב בני העדה בצה"ל.

מושיק אביב: השנה, שמנו לנו כדגש בכל הטיפול באדם בצה"ל, חיל חינוך מוביל תכנית, הדגש השנתי שלה, שילובם של בני העדה האתיופית לצה"ל.

מושיק אביב: לא כסיסמה, אלא כתכנית פעולה ממשית, שבה אנחנו נכנסים לפרטי פרטים, לומדים את הבעיות.

מושיק אביב: אנחנו אחרי שלב הלימוד, עכשיו שלב של אישורים אחרונים, ויישום של תכנית עבודה מקיפה.

מושיק אביב: כמי שעוסק בתחום הזה שנים רבות, לצבא מאוד חשוב כל נושא ההשתלבות החברתית, בדגש על בני העדה.

מושיק אביב: השנה, זו שנה שתטפל בנושא הזה.

מושיק אביב: מבחינתי, אנחנו מצפים לתוצאות, מבחינתנו לא רק חשובות לצבא, אלא בראיית החברה הישראלית.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: כמה אמרת שיש אנשים שמתגייסים ביחידות קרביות?

מושיק אביב: 30%.

קולט אביטל: לעומת 39% ילידי הארץ, שזה מאוד גבוה.

קולט אביטל: אחרי הכתבה של כרמלה מנשה, אני פשוט לא שמעתי שעלית לשידור, האם פניתם לדובר צה"ל, כדי לדברר גם את הנתונים החיוביים.

מושיק אביב: בדובר צה"ל עוסקים בזה ממש בימים אלה.

מושיק אביב: ממש בתקופה הזאת עוסקים בעניין.

מושיק אביב: אנחנו מכינים תכנית עבודה, כדי לשווק וליידע את כולם בנושא כלל הפעילויות, בעיקר בדגש על דברים חיוביים.

מושיק אביב: לשאלתך, אני יכול להגיד, שאחד הדברים שאנחנו הולכים לעשות, בשיתוף מספר אנשים שיושבים פה, בינואר אנחנו מקיימים כנס, כולכם מוזמנים, של כלל הקצינים בני העדה.

קולט אביטל: בהחלט יש לנו עניין לבוא.

מושיק אביב: בתחילת ינואר, הרעיון הוא לרכז את כולם.

מושיק אביב: כל קצין, אחד שיצא לקצונה, דרך המנהיגים האלה, לקחת ולעשות אותם שיהוו מודל לחיקוי.

מושיק אביב: ייפגשו עם בני הנוער, יסייעו לבני העדה להתגייס כמו שצריך.

מושיק אביב: יש כמויות גדולות של קצינים.

מושיק אביב: אני מדבר על 70, 70 קצינים בשרות סדיר שיכולים פשוט לסחוף אחריהם מאות ואלפי חיילים.

מושיק אביב: הרעיון של התכנית שלנו, גם עם הקצינים, ובכלל, אלה מספרים לא גדולים.

מושיק אביב: בצה"ל היום יש 3,700, 4,000 חיילים בני העדה, אפשר להגיע לכל חייל וחייל.

מושיק אביב: הרעיון הוא תכנית שמגיעה לכל חייל וחייל שמתגייס לצבא, מבחינתנו זה הדבר האידיאלי.

קולט אביטל: רק על דבר אחד, נדמה לי שלא ענית.

קולט אביטל: מה אנחנו עושים עם כל אותם המקרים, שעורקים מסיבות חברתיות.

מושיק אביב: הנושא של מניעת כליאה, הקמנו גוף מיידי, לאור הדברים האלה שהוצגו בהערכת המצב שלנו, שיעסוק בנושא של מניעת כליאה בשלב השירות, שלא יגיעו למפלט האחרון לכלא.

מושיק אביב: הרעיון הוא למנוע אותו.

מושיק אביב: ברגע שיש בעיה, יש משבר או לפני המשבר, למנוע אותו, כדי שהמפלט של הגעה לכלא, לא יהיה מבחינתם משהו שהוא חיובי, אלא הפעולות יתבצעו עוד טרם כניסתו לכלא.

מיכאל נודלמן: שמעתי את השאלות, שמעתי גם את התשובות.

מיכאל נודלמן: ביקרנו בבסיס, שם מתקיימים קורסים כאלה, פה שמענו גם איך המשטרה עובדת.

מיכאל נודלמן: הצבא זה דוגמה לעבודה עם עולים, עם כל העולים מרוסיה, מאתיופיה.

מיכאל נודלמן: אם סיבת עריקות זה מצב כלכלי, זה יותר מ-4% בקהילת יוצאי אתיופיה, במצב כלכלי קשה, ורק 4%, זה אומר שהצבא עושה עבודה טובה.

מיכאל נודלמן: כאשר אנחנו מדברים על המצב הכלכלי, אם לא היתה עבודה טובה, צריך להיות יותר מ-4%.

מושיק אביב: 20% עורקים, 4% לקצונה יוצאים.

מיכאל נודלמן: אפילו 20%, ויותר.

מיכאל נודלמן: אנחנו שומעים כל מיני סיפורים, כל מיני היסטוריה, אני חושב שצריכה להיות פנייה לעיתונאים, שמחפשים סקופים, מה שטוב הם לא מדברים, מדברים על מידע שלילי.

מיכאל נודלמן: לא רוצים לעשות איזון, מה האמת, עולים, סוג של אזרחים, שיש להם קושי.

מיכאל נודלמן: לצעירים יש קושי בלימודים, אחר כך קושי בצבא.

מיכאל נודלמן: אין מה שיוצא מן הכלל, אני רואה שחברי העדה רוצים לדבר.

מיכאל נודלמן: אנחנו מבינים את המצב, אתם לא צריכים להיות כל כך בהגנה, גם בהתקפה לא צריכים להיות.

מיכאל נודלמן: אני חושב שהיחידים שאחראים על כאלה, זאת הקליטה.

מיכאל נודלמן: אבל אין קליטה כל כך נוחה, עיתונאים עושים לא רק מהעדה שלכם, גם מעדות אחרות, צחוק לפעמים.

מיכאל נודלמן: במשך הזמן מתברר שהצעירים מרוסיה מתגייסים, הם משרתים, הם טובים כמו ילדים אחרים מהעדה שלהם.

מיכאל נודלמן: פה מי שרוצה לעשות סקופ, מקבל כסף.

מיכאל נודלמן: זה לא מקובל.

מיכאל נודלמן: בבקשה.

צדה מלקו: אני יושבת בשני כובעים.

צדה מלקו: אני גם כעיתונאית, וגם כבת העדה.

צדה מלקו: קודם כל אני מברכת על היוזמה, אדוני היושב ראש.

צדה מלקו: לאורך השנים אני מתמידה בנושא של הקהילה לעלות לוועדה.

צדה מלקו: אבל מהנתון שסגן אלוף נתן, שתי גופים שאנחנו מתפארים בהם בקהילה לקליטה שלנו, הצבא, והאוניברסיטה, השכלה גבוהה.

צדה מלקו: בשתי הגופים לא היו סטיגמות, ולא גן ילדים, ולא בית ספר.

צדה מלקו: אבל מהנתון שהתפרסם, וכרמלה פירסמה, סטיגמה בלתי הפיכה, מה שקורה 90% אם יש להם מוטיבציה להתגייס, ואחר כך יש עריקות, אני רואה בזה בעיה בכישלון מתוך הצבא, ולא מהקהילה.

צדה מלקו: שידרתי על זה, על מה שכרמלה דיווחה.

מושיק אביב: לא אמרתי שהבעיה בקהילה.

צדה מלקו: גם היה דיון.

קולט אביטל: את כעיתונאית, קיבלת מצה"ל נתונים אחרים?

צגה מלקו: כן, אמרו לי שיתנו לי את התגובה.

צגה מלקו: הנתון הנכון עדיין לא קיבלתי.

צגה מלקו: ברגע שכרמלה מפרסמת דבר כזה, אתם הייתם צריכים לקבל פרסום נכון.

צגה מלקו: זה עוד סטיגמה, היום הרגשנו רע מאוד.

צגה מלקו: לאורך השנים מאז 84, באו דרך סודאן, בלי הורים, יוצאי אתיופיה, החיילים הצטיינו ביחידות לוחמה, גם פה, אני חושבת שצריך לעשות בדק בית אצלכם.

צגה מלקו: אני מבקשת מצה"ל, לתת נתונים מדויקים.

צגה מלקו: אנא להוריד את הסטיגמה שמרחפת מעלינו.

מרינה סולודקין: גם לתת כתף, אפשר לעזור, ולא לטבוע.

צגה מלקו: זה מה שקרה.

צגה מלקו: דיברו על אחוז גבוה של יוצאי אתיופיה, משתמטים מצה"ל.

מושיק אביב: לא משתמטים, נכנסים לכלא.

צגה מלקו: צה"ל לא הגיב על זה, לא היה נתון מדויק.

צגה מלקו: אני האזנתי.

צגה מלקו: אני חושבת שמן הראוי להוריד את הסטיגמה, זה מוריד את המוטיבציה של הדור הבא.

צגה מלקו: נכון יש בעיה כלכלית, אפשר לפתור את זה יש המון גופים, כל הגופים יכולים לתת כתף.

צגה מלקו: אבל הצבא צריך לתת תגובה.

מיכאל נודלמן: המספרים זה מספרים, אבל צריך להיות איזון, אי אפשר להוריד מספרים.

מזי מלסה: אותי מעניין לדעת בהשוואה לשנים קודמות, איך אתם רואים בצה"ל את השינוי הזה.

מזי מלסה: אני בתור אחת שהתגייסתי לצה"ל, תמיד האמנתי, שזאת המסגרת שבה השתלבתי הכי הרבה איתו, והרגשתי שאני נותנת משהו מעצמי.

מזי מלסה: אני מאמינה שזה גוף שיכול לסייע לעולים מאתיופיה.

מזי מלסה: בהשוואה לשנים קודמות, האם אתם רואים את השינוי הזה, את הירידה במוטיבציה להתגייס לקרבי, האם עשיתם השוואה לפני חמש שנים, לפני שבע שנים.

מושיק אביב: לשאלתך אני אגיד.

מושיק אביב: הוועדה התכנסה על נתון שמדבר על אחד משישה שנכנס לכלא.

מושיק אביב: אני חושב שאפשר ליישר קו בעניין הזה.

מושיק אביב: בפועל, הצבא זה המקום שבו בני העדה, וחיילים, משתלבים בצורה הכי טובה שיכול להיות.

מושיק אביב: היתרונות של בני העדה, שהם משרתים בצורה מעוררת תגובה.

מושיק אביב: למרות קשיים, ולמרות בעיות, ולמרות דברים כאלה ואחרים, זה הדבר המרכזי שאנחנו רואים מול העיניים.

מושיק אביב: כשמתפרסם נתון כזה או אחר, דרך אגב, בשבוע שעבר היה כנס של חיל חינוך, שהרעיון הוא לראות איך עושים את הדברים טוב יותר, לא רק לראות דרך הדבר השלילי.

מושיק אביב: אם מישהו הבין שזה דרך הדבר השלילי, זה משהו שבטח לא צה"ל רצה שיהיה כך.

מושיק אביב: הרעיון הוא לעשות את הדברים טוב יותר, כי לצה"ל זה חשוב.

מושיק אביב: צה"ל זה המקום שהכי חשוב לו לטפל בצורה הטובה ביותר.

מושיק אביב: לשאלתך לגבי השוואה של שנים, אין לי נתון של ראייה של שנים.

מושיק אביב: אני חושב שזה שומר על יציבות.

מושיק אביב: לגבי הנושא של כליאה, יש עלייה משמעותית של כניסה לכלא.

מושיק אביב: זה משהו שמעורר דאגה.

מושיק אביב: צה"ל לוקח אחריות על העניין הזה, ויטפל בזה בשילוב גורמי קהילה.

מושיק אביב: אני לא בא להאשים, זאת אחריות, כמו שאמרת קודם, אחריות הקהילה, אחריות משותפת של מדינת ישראל של כולנו, אני חלק מהמדינה.

מושיק אביב: ובתוך הצבא אחריות בטח ובטח שלנו כמפקדים.

מושיק אביב: ראש אגף משאבי אנוש, אלוף אלעזר שטרן, שם לעצמו בראש מעייניו.

מושיק אביב: אלוף בצה"ל מוביל את הדבר הזה אישית, עוקב אחרי זה בצורה מעוררת כבוד, אחרי כל תנועה.

מושיק אביב: הוא מיודע על כל אחד שיצא לקצונה.

מושיק אביב: ציינתי קודם קצין חינוך ראשי, ענף שלם בצבא שמטפל.

מושיק אביב: יש פה התייחסות שהיא מכובדת, בוא לא ניתן לתקשורת לבלבל.

מושיק אביב: זאת מדינה דמוקרטית, קטונתי, אנחנו גורם ביצוע.

מושיק אביב: יכול להציג נתונים שרואה לנכון, אני לא אומר שהנתונים לא נכונים.

מושיק אביב: צריך לראות איך מציגים אותם.

מושיק אביב: אני מראה את הדברים החיוביים.

מושיק אביב: צה"ל היה וימשיך להיות, המקום שבו ההשתלבות היא הכי טובה והכי נכונה.

קולט אביטל: ואשר על כן, ומה שאתה אומר פה, יש בו גם נתונים מעודדים.

קולט אביטל: אתם חייבים לעשות מהלך של פרסום, של כל אותם דברים בצורה יזומה.

קולט אביטל: אני לא אומרת שאתה אחראי לזה, אבל אני בטוחה שלדובר צה"ל יש מה לעשות בעניין הזה.

קולט אביטל: אני לא חושבת שכרמלה מנשה היא אדם שלא ישדר דברים כאלה.

מושיק אביב: כרמלה מנשה אין לי ספק עושה רק דברים טובים.

מושיק אביב: דובר צה"ל עוסקים בזה, זה מעניין אותם.

מרינה סולודקין: יש בעיה, החברה הישראלית קצת עייפה מקליטת עלייה.

מרינה סולודקין: בשנים האחרונות, יש עייפות של החומר.

מרינה סולודקין: בגלל זה, יש תודעה ציבורית, ויש הזמנה למידע שלילי.

מרינה סולודקין: אנחנו התעייפנו גם מרוסים, גם מאתיופים, אני לא יודעת עוד ממי התעייפנו.

מרינה סולודקין: מתעייפים מזה שכל הזמן שיש אוכלוסיות חדשות.

מרינה סולודקין: אנחנו מדינה מיוחדת מאוד, אני מאוד תומכת בחוק השבות, בגירסה הליברלית, בגלל שאנחנו חברה עשירה גם בתרבויות, גם באנשים.

מרינה סולודקין: כאן יש בעיה בחברה הישראלית, אנחנו צריכים להבין, זאת לא בעיה של קהילה אתיופית או רוסית, יש בעיה בחברה הישראלית של השתמטות מהצבא, שעכשיו זה מאוד מדובר.

מרינה סולודקין: כדי לא לדבר על דברים אמיתיים, מי משתמט--

קולט אביטל: פה הבעיה בדיוק הפוכה.

מרינה סולודקין: אז פתאום קפצו.

מרינה סולודקין: אני מכירה אישית, ומאוד מעריכה את אלעזר שטרן.

מרינה סולודקין: זה מוסד בצבא שלנו, מאוד חיובי.

מרינה סולודקין: כוועדה אנחנו צריכים לפנות אליו, שמבקשים גם תמיכה תקשורתית מתוך הצבא, בנושא שירות של עולים בכלל, זה מאוד חשוב.

מרינה סולודקין: לא צריכים להגן לא על קהילה אתיופית, ולא כקהילה רוסית, אלה המחלות של החברה הישראלית, אלה מחלות חברתיות, מחלה אחת משנות החמישים.

קולט אביטל: אני עוקבת, ואני שומעת כך.

קולט אביטל: שבכלל יש בעיות, הם לא נקלטים לבתי ספר, אחר כך הם לא נקלטים בצבא, בחברה, זה מייצר בחברה הישראלית, את חוסר הרצון לקלוט אותם אפילו למקומות עבודה.

מרינה סולודקין: זה חוסר רצון של חברה ישראלית לקלוט את העליות האחרונות.

מרינה סולודקין: היה עם ניצולי שואה, יותר בושה מוסרית אין.

מרינה סולודקין: עכשיו אנחנו בשלב אחר, כמדינה, ככנסת, כצבא, אנחנו צריכים לתת כתף, לקהילות שתחת התקפות מסוג כזה, ולתת את המידע האמיתי, בגלל שיש יש עמידה חיובית, ואנחנו בטוחים בזה.

מרינה סולודקין: מדינה שעוזרת לקהילה האתיופית, כאשר יש קצינים, ויש סטודנטים, וצריכים לכתוב על זה, ויש אנשים מאוד מיוחדים.

מיכאל נודלמן: גם בקרבי משרתים.

מרינה סולודקין: אני בטוחה בזה.

מרינה סולודקין: הייתי בנוטרדם, בקונגרס בנושא של הגירה וקליטה שהיה בשנת 2001.

מרינה סולודקין: יש לנו זמנים קשים, זאת היתה התחלה של אינתיפאדה, אמרתי שבתודעה הציבורית, זה היה מאוד קשה, בין הראשונים שנפל בקרב, היה קצין אתיופי.

מרינה סולודקין: הייתם צריכים לראות איך הציבור האירופאי שמע שיש לנו קצינים אתיופים, שאני אמרתי יש לכם בעיות עם מהגרים.

מרינה סולודקין: למה, אתם מקבלים אותם, אבל לא קולטים.

מרינה סולודקין: מה זה שאין להם זכויות לבחור ולהיבחר.

מרינה סולודקין: אצלנו באשקלון, בשנת 1998, אתיופי אחד ברשימה עצמאית, נכנס למועצה, כל הכבוד, זה דמוקרטיה, אנחנו בראש התהליך, ועל זה צריך לדבר.

קסהון וונדה: אני מצטרף לברכות על כינוס הוועדה, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.

קסהון וונדה: הקהילה מאוד מעריכה.

קסהון וונדה: הנתונים מדברים בעד עצמם, הצבא צריך להגיב או להוציא איזשהו קמפיין, על מנת להחזיר את התדמית.

קסהון וונדה: כשאני הולך ברחוב, אומרים לי אתם החיילים הכי טובים, ועל זה הגאווה שלנו.

קסהון וונדה: מול הפרסום של התקשורת, אפשר להוציא גם את הדברים החיוביים.

קסהון וונדה: להגן על הצבא, הצבא עושה הרבה למען הקהילה האתיופית.

קסהון וונדה: יש לי אחיין שהוא בקרבי, ביחידה סודית.

קסהון וונדה: הצבא צריך להמשיך להוביל את התכנית שאתם בונים, ובאמת תערבו בתוך זה את הקצינים בקרב הקהילה, יעזרו לכם לבנות את התכנית, וכן, לפתור את הבעיה הכלכלית.

קסהון וונדה: בקהילה שלנו, אחרי עריקות רוצים לחזור ולהשלים את הצבא.

קסהון וונדה: לעומת הצברים שרוצים להשתחרר, ולכן הם מבצעים עריקות.

משה באטה: אני בין הראשונים מהעלייה הראשונה, שהתגייס לצבא משנת 1984.

משה באטה: כיום יש לי שני ילדים שמשרתים.

משה באטה: הבן הגדול התגייס לצבא קבע.

משה באטה: בחברה הישראלית, מי שלא שרת בצבא, מי שלא קלט קליטת עלייה, לא יודע מה זה חברה ישראלית.

משה באטה: הוא רואה את חצי כוס הריקה, לא רואה את הכוס מלאה.

משה באטה: לכן אני חושב, עד היום הצבא הוא אחד הדמויות המרכזיות ביותר לקהילה שלנו, שנתן דחיפה בכל התחומים.

משה באטה: אנחנו רואים שבחילות הקרביות מצליחים יותר.

משה באטה: למה?

משה באטה: יש שם תמיכה הדדית, אז מצליחים יותר.

משה באטה: איפה הזוטרים ביותר, התסכול שם גובר, מתייחסים אליהם אחרת לגמרי.

משה באטה: לכן לא רק הסיבה הכלכלית, היא הגורם העיקרי לעריקות, אלא מהפגנתיות, מהכעס, ומהיחס המזלזל של מפקדים זוטרים גם כן, עושים עוול לצבא כולו.

משה באטה: שם צריך לתת דגש, איפה שהמפקדים הזוטרים, לעשות השתלמות, לראות במרכזי קליטה איך נקלטים עולים חדשים, מה מחכה להם.

משה באטה: ביום חמישי היה לי כנס באשקלון, שאלנו מה מציק להם.

משה באטה: הפרסומים בעיתונים אוכל אותם, גורם להם לאי נוחות, לתסכול להיקלט בחברה ישראלית.

משה באטה: תמיד שומעים דברים שליליים, תעשו משהו לשנות את הדבר הזה.

משה באטה: האמירה הזאת מצלצלת לי באוזן.

משה באטה: הצבא עושה המון, אני חושב שבהדרכה צריך לעשות את זה לאותם אנשים שיוצאים עם פרסומים כאלה, כמו שאמרה חברת הכנסת קולט אביטל, הדובר היה צריך לצאת בקמפיין כזה, שגם יתן גם את הפאן החיובי.

משה באטה: אני לא אומר שאם יש משהו שלילי, תסתירו אותו, שלא ישמעו שלא יראו.

משה באטה: אבל במקביל 90% מתגייסים, ו-30% הולכים לקרבי, 4% הולכים לקצונה.

משה באטה: הצבא עשה עוול לעצמו, שלא חשף את זה, כאילו הרים ידיים נראה בתגובה שלו.

משה באטה: יש לכם קרידט שאין לאף אחד, בחברה הישראלית לפחות, וקצת לתת הדרכה לאותם מפקדים, במיוחד לזוטרים שהתחשבו שיראו שאתם שווים כאל שווים, אחרת נוצר תסכול ויגרום לעריקות.

דוד יאסו: אני מצטרף לברכות, ורוצה לברך את חברת הכנסת קולט אביטל, מלווה ומובילה את בני העדה לא מהיום.

קולט אביטל: קיבלתם נתונים לפני הישיבה הזאת, אם אנחנו לא היינו יוזמים את זה היום, אתם כמשרד קליטה - - -

דוד יאסו: אני שבוי בין שתיים.

דוד יאסו: מאחר ואני רב סרן במילואים, ואני שותף מלא בכל מה שקורה בצבא, ואני גם בועדת היגוי, איך לשחרר את העריקים, אני גם חבר ועדה.

דוד יאסו: מאחר ואני יודע את הנתונים האלה בעבר, הקטע הוא איך זה מפורסם הדבר שלילי, ולא דבר חיובי.

דוד יאסו: מתקיימים הרבה דיונים כדי לשנות, הנושא של הקצונה לגבי 4% לא בא סתם מהצבא שבאמת רצה את ה-4%.

דוד יאסו: זה הגיע באחד הדיונים, לפני תחילת שנה יש לנו דיונים רבים, מה אנחנו רוצים שזה השתלב.

דוד יאסו: אני יכול לחזור אחורה מה היה ב-1997, כאשר היה מהומה בקהילה, שצה"ל הורג לנו את הילדים.

דוד יאסו: היו האשמות של בני העדה לכיוון צה"ל.

דוד יאסו: יחד עם חבריי הקצינים במילואים, הקמנו מה שנקרא פורום יום שישי, התכנסו יחד עם צה"ל, עם משרד הקליטה, היה דיון מאוד מעמיק של שר הביטחון והרמטכ"ל, שעשו אותו כנס מאוד גדול בתל אביב, הקלטות חולקו לכל בית ובית.

דוד יאסו: ואז באמת העניין הזה ירד, השילוב שלהם בצבא היה מאוד טוב.

דוד יאסו: בעניין הזה בזמן האחרון, צה"ל עשה טעות חמורה.

דוד יאסו: כאשר אתה רוצה לפרסם, תפרסמו גם את הנקודות החלשות.

דוד יאסו: אבל באותה מידה, תביאו פאן חיובי שישנו, הפאן החיובי הוא יותר גדול.

דוד יאסו: היום יש קצינים מבני העדה אחרי פו"מ, שהיו מעומדים לסגני אלופים.

דוד יאסו: אני מחכה שהם יהיו, יש שילוב.

דוד יאסו: ישנם שלושה נושאים עיקריים, הנושא של בני העדה בארץ, נושא התעסוקה, וצה"ל והשכלה גבוהה.

דוד יאסו: בצה"ל, בני העדה משולבים הכי טוב שיכול להיות בהשכלה גבוהה.

דוד יאסו: הלוואי וכך היינו משולבים בעולם התעסוקה.

דוד יאסו: קל לי לבקר את הצבא, אני מכיר את העניין הזה.

דוד יאסו: אבל אני לא יכול לבקר אותו.

דוד יאסו: העשייה שהם עושים לטובת קליטת בני העדה הוא עולם ומלואו.

דוד יאסו: אבל בנושא של הפרסומים, בנושא של המידע, גם אליי, כמו שאת שואלת כרגע, אין לי את המידע העדכני במאת אחוזים.

דוד יאסו: המידע הוא לפני שלושה, ארבעה חודשים.

דוד יאסו: קולט אביטל: אני לא מפקפקת לרגע, עכשיו אתה מדבר איתי בכובע אחר.

דוד יאסו: בכובע של בן העדה, בכובע של אדם שמנסה בתוך צה"ל, וגם בתוך הקהילה לקדם את הנושא, ועל כל זה אני מברכת.

דוד יאסו: אבל אני שואלת פה, מה תפקידו של משרד הקליטה.

דוד יאסו: יש מעקב קבוע, משרד הקליטה בא לצה"ל ואומר, באותה נקודה של עריקות, שבה ברור לחלוטין שאנשים עורקים מסיבות כלכליות, אנחנו כמשרד קליטה, רוצים להיות שותפים לפתרונות שאתם הולכים לתת.

דוד יאסו: מה מידת השותפות, מה עשיתם.

דוד יאסו: הזדעקתי, וביקשתי לכנס את הישיבה.

דוד יאסו: מה עשה משרד הקליטה באותו קטע שהיה אותו פרסום.

דוד יאסו: אחרי הקטע של צבא וקליטה, לפני חודשיים בערך קיימנו ביחד עם המשנה למנכ"ל ודנון, סיור בכלא 4, התרשמנו מכל הכלואים שהיו שם.

דוד יאסו: קיימנו דיון איך אפשר למנוע את הדבר הזה.

מושיק אביב: יש שותפות מלאה.

דוד יאסו: המשרד שם תקציבים לעניין הזה.

דוד יאסו: אני לא חושב שהוא יכול להרחיב יותר.

ריקי לאופר: אני מייצגת את משרד החינוך.

ריקי לאופר: אני מייצגת את מינהל חברה ונוער, שעוסק בהכנה לצה"ל לכלל תלמידי בתי הספר בישראל, והקהילה.

ריקי לאופר: בהקשר הזה, העבודה היא שלנו כמובן לפני הצבא, כאשר המטרה היא שלנו, בראייה שלנו, שאנחנו נחזק את בני הנוער של הקהילה בפעילויות בתוך בית הספר, ומחוץ לבית ספר.

ריקי לאופר: הם יגיעו מוכנים יותר מבחינה ערכית.

קולט אביטל: בבתי ספר שמוכנים לקבל אותם.

ריקי לאופר: כמובן, אנחנו בעד שכל תלמיד ייקלט בכל בית ספר, וגם מחוץ לבית הספר.

ריקי לאופר: בימים אלה, הוצאנו חוזר מנכ"ל מעודכן וחדש לנושא של נכונות ומוכנות לשירות בצה"ל.

ריקי לאופר: אחד הסעיפים שבו הנושא של הטיפול באוכלוסיות ייחודיות, כאשר הכוונה היא כמובן לטיפול באוכלוסייה של העולים, יש גם אוכלוסיות אחרות.

ריקי לאופר: אנחנו בתהליך של הטמעה של החוזר בכל המערכת החינוכית.

ריקי לאופר: כאשר אנחנו מדברים על המערכת החינוכית, אנחנו מדברים על המערכת הבית-ספרית.

ריקי לאופר: כלומר, יש תכנית בית ספרית להכנה לצה"ל.

ריקי לאופר: כל התלמידים עוברים את התכנית הזאת.

ריקי לאופר: אחת המטרות של החוזר הזה, היא לבנות את הרצף בין בית הספר ובין הקהילה.

ריקי לאופר: כאשר כאן אנחנו מדברים על תחום הרשות, ובו אנחנו באמת מנסים ועובדים הרבה על שילוב בני העדה בפעילות חוץ בית ספריות, בקבוצות של מנהיגות, מד"צים, מש"צים, מתוך המטרה שברגע שהם יהיו משולבים באותם קבוצות, הם הרי יגיעו לצה"ל יותר מוכנים מהבחינה של היכולת שלהם, וההכרה שלהם להכיר את התנאים.

ריקי לאופר: הם משולבים בתנועות הנוער.

ריקי לאופר: יש לנו כ-3,000 תלמידים בני העדה שמשולבים בתנועות הנוער.

ריקי לאופר: ופה היבט אישי, ביתי עד לפני חודש, היתה ראש מרכזת שבט שבא, בנתניה, בחפציבה, בתנועת הצופים.

ריקי לאופר: ראיתי את הפעילות, ואכן מה זה עושה, לאותם תלמידים שנמצאים בפעילויות האלה.

ריקי לאופר: אם אני בונה את הרצף, בין בית הספר, והחוץ בית ספרי, וכמובן אנחנו שותפים יחד עם צה"ל, ויחד עם הג'וינט, לנושא של זינוק בעלייה, שזה אותה תכנית שמנסה לבנות את המהלך הרצוף בין הפעילות בתוך בית הספר, לפעילות מחוץ לבית הספר, וללוות את המלש"ב בצורה יותר מחוזקת לקראת השרות.

ריקי לאופר: בקידום נוער, אותם תלמידים שנשרו, יש טיפול של כ-1,789 אלה שנשרו, כאשר אחת המטרות שלהן, הטיפול שלהם בבעיות הפרט והת"ש, לטפל לפני כדי לחזק את השרידות שלהם בתוך הצבא.

יעקב דנון: רוצה לברך על הדיון הזה.

יעקב דנון: ומכל מקום, להתמקד על הדברים שצוינו כאן על ידי קודמיי, בעיית הת"ש.

יעקב דנון: בממשק שבין צה"ל לבין משרד הקליטה, את הגדרת הזכאות לתשלומים מיוחדים שנותן הצבא, קובע צה"ל.

יעקב דנון: מפעיל מערך מש"קיות, מגיע לכל חייל וחייל, רואה את הצרכים, ובהתאם לזה קובע את הזכאות.

יעקב דנון: בהתאם לכך, משרד הקליטה, כאשר מדובר בחייל שהוא עולה זכאי, משלים בנוסף לתשלומים של הצבא.

קולט אביטל: אתה יכול לתת לנו סדר גודל.

יעקב דנון: בהתאם לכך, מדי חודש בחודשו, מדובר ב- 352 שקלים לבני העדה האתיופית, יש תוספת של 50% על התעריף הזה.

יעקב דנון: זכות שניתנת לכל החיילים הבודדים, או עם בעיות משפחתיות.

קולט אביטל: כמה דמי שיכלול מהצבא ומכם?

יעקב דנון: מהצבא, אני מניח 900 שקלים בחודש, אני מדבר לעניין הת"ש.

יעקב דנון: זה בערך עם אגודה למען החייל, עם סיוע בדיור, עם תשלומים כאלה ואחרים, שהצבא נותן.

יעקב דנון: בשעתו, ריכזתי את החישוב הזה, בין 850 ל-900 שקלים, בנוסף לזה, הסיוע שהמשרד נותן.

יעקב דנון: אבל צריך לזכור משהו.

יעקב דנון: דיברו על רקע סוציו-אקונומי של בני העדה, הוא נכון, זה מטען שאתה סוחב איתך.

יעקב דנון: אבל בביקור שעשיתי יחד עם דוד, עם נציגי חיל חינוך בכלא 4, ודיברנו עם אנשים.

יעקב דנון: אתם יודעים מה מכניס אותם לאובר-דראפט, החובות שלפני הגיוס, הפלאפונים.

יעקב דנון: אנחנו בעידן של התקשורת, אבל זה קוריוז שמלמד.

יעקב דנון: ישנם גם דברים אחרים שלא קשורים להיבט, וזה התקשורת הבינאישית, בין יוצאי העדה לבין צב"ר.

יעקב דנון: לא צריך להתעלם מזה, זה חלק מחבלי קליטה.

יעקב דנון: אני חושב שבני העדה בגבורה, מתמודדים בתחרות לא קטנה מול צברים ואחרים בשיבוץ בצבא, בכל מיני תפקידים, וזה לא קל.

יעקב דנון: התשובה להתמודדויות האלה נעשות בשקידה ובמסירות, על הן על ידי צה"ל, והן על ידי המשרד.

יעקב דנון: יש תכניות משותפות וזה הוזכר כאן.

יעקב דנון: כל הנושא של זינוק בעלייה, שהמשמעות שלו מתחילת המלש"ב, אבל גם תוך כדי שירות, לייצר כתובת, שהיא תסייע לחייל בשירות הצבאי בקהילה.

יעקב דנון: דובר כאן על תכנית "אמיר" שמנסה להתמודד עם איזשהו תהליך רך, של כניסה והסתגלות בתוך הצבא.

יעקב דנון: דבר שהוכיח את עצמו, ואפשר להגיד גם, שהראשונים, הבוגרים, של קורס "אמיר" היום הם קצינים.

יעקב דנון: יש אחת ששמה רחל, אתה מכיר אותה דויד, מושיק בוודאי, היא היום בחיל חינוך, מסייעת בטיפול בהתמודדות מול הטיפול של בני העדה.

יעקב דנון: אני רוצה לציין את מה שנעשה בשבוע שעבר.

יעקב דנון: היה כנס כשירויות של חיל חינוך שריכזו שם למעלה מ-350 קצינים.

יעקב דנון: דיברו רק על קליטת בני העדה בתוך צה"ל.

יעקב דנון: הביאו שם מודלים של מנהיגות שחבל על הזמן.

יעקב דנון: אני חייב לציין את רב סרן שלומי ביצ'ה, ששידרו את הכתבה שלו בערוץ 2, והוא ריגש את כל הקהל.

יעקב דנון: זה היה יום שלם שהצבא הקדיש, זה אומר שהצבא משקיע, אולי אל מול הפערים זה לא מרצה עד הסוף, אבל בהחלט זאת תשובה משמעותית למה שקורה עכשיו בתוך המשרד שלנו.

יעקב דנון: מדי שנה בשנה, אנחנו יושבים על תכניות עבודה יחד עם צה"ל, עם משה, הוא השותף שלנו בעניין הזה.

יעקב דנון: מה לעשות לגבי הכשרת מפקדים, ולגבי כל מיני תהליכים שקורים בתוך הצבא, לעשות פעילות למניעה של התדרדרות למצב של כליאה.

יעקב דנון: התכנית אחרת, תכנית "אמיר", אלה תכניות שאנחנו שותפים גם תקציבית וגם רעיונית למימושם.

יעקב דנון: אני חייב לומר, שגם כל הפעילות שהצבא עושה במחווה אלון, אני לא יודע גברתי, את מכירה את המושג הזה, של מחווה אלון, שזה מרכז קליטה.

יעקב דנון: זה בסיס צבאי שבו נכנסים חיילים, עולים, ולומדים את השפה העברית, וגם מיומנויות צבאיות מסוימות לתקופה של הסתגלות, בין שישה שבועות לשלושה חודשים.

יעקב דנון: זה תהליך מקסים, שם כבר סוגרים את כל בעיות הת"ש שלהם, אנחנו המשרד ייצגנו עובד שנמצא בתוך הבסיס הצבאי, על מנת לפתור את בעיות הת"ש מוקדם ככל האפשר.

יעקב דנון: כי הבנו שזה דבר טכני קריטי, שהוא בעל משמעות להמשיך.

יעקב דנון: אני חושב שנעשה הרבה, אבל צריך להכיר בעובדה, כמו שאמרו קודמים, וחכמים ממני, שתהליכי קליטה, הם תהליכים לא כמו להכין כוס קפה.

יעקב דנון: תהליכים ארוכים, מתמשכים, ודי לנו בכך, שאנחנו יודעים, או בטוחים בכך, שאנחנו בכיוון הנכון.

יעקב דנון: אני שמח על השותפות שלכם, אני רק מחמיא לעשייה שיש לצה"ל.

קולט אביטל: כל מי שבא לוועדה הזאת, הדבר הזה מובן מאליו.

קולט אביטל: שיש בעיות, ושאדם שעובר מתרבות אחרות, לתרבות אחרות.

קולט אביטל: מרגיש שהוא לא תמיד שייך לחברה הישראלית, וזה גורם קשיים, זה מביא אנשים אפילו לידי התאבדויות.

קולט אביטל: בוועדה הזאת לא גילינו את הדבר הזה, כולנו יודעים את זה.

קולט אביטל: מה שאנחנו רוצים לבדוק זה שני דברים.

קולט אביטל: כיוון שאנחנו למודי נסיון, מה נעשה כדי לסייע בתהליך הקליטה מצד אחד.

קולט אביטל: ומצד שני, ומצד שני, מה שמטריד ומדאיג אותנו, כשאתה מפרסם, מחוץ לכל הקשר, נתונים שליליים על כשלונות, זה משליך על מוטיבציה של חברה שלמה.

קולט אביטל: שעה שבעצם הנתון הזה הוא מבולבל, כשהרוב כן נקלט, כן נכנס לצבא.

קולט אביטל: זה מייצר את הסטיגמה שאותה מנסים כרגע לראות איך מונעים.

קולט אביטל: נעשה פה דבר, שאנחנו רוצים לראות איך הוא יבוא על תיקונו, זאת המטרה פה.

עמירם קלאוז: מטבע הדברים מתייחסים לאוכלוסיות מלכתחילה יותר בעייתיות, יותר קשות.

עמירם קלאוז: בני נוער שיש להם ליקויי תיפקוד והתנהגות עוד לפני הצבא.

עמירם קלאוז: אז ברור שהנתונים יותר נמוכים מהנתונים שפה.

עמירם קלאוז: אם כי, אני רוצה להדגיש, שגם במקרים האלה, נערים בעייתיים, יש להם גם מוטיבציה גדולה להתגייס.

עמירם קלאוז: אבל חלק מהם בפועל, באחוז יותר גבוה ממה שמושיק הזכיר, מטבע הדברים חלקם באו לא מוכנים.

עמירם קלאוז: יש לנו קבוצות שאנחנו משתדלים לעזור להם, קבוצות להכשרה ולכישורי חיים, שהצבא הוא חלק מהם, על מנת להחזיר אותם למסלול נורמטיבי.

עמירם קלאוז: קבוצות שאמורות לעזור להם.

עמירם קלאוז: יש לנו בערך כ-40 קבוצות בארץ, להתמודד עם מצבי משבר, להתמודד עם מצבי לחץ, על מנת שהם יגיעו לצבא, הם לא ייפלטו אחרי חודש, או שלושה שבועות.

עמירם קלאוז: אנחנו משתדלים לבחור בין אחת לשתיים, לאלה שיכולים לעבוד, יש להם נתונים פוטנציאליים סבירים לעזור להם להיקלט.

עמירם קלאוז: ולאלה שאמורים לא להיקלט, אולי לעזור מראש לא להגיע לצבא בשביל לא להיכשל שם, ולהגיע לבתי סוהר, כי זה צרוף של כישלונות, כלומר, כשלון על כשלון שמחזיר אותם לחברה במצב יותר גרוע.

עמירם קלאוז: בגדול, גם האוכלוסייה הזאת שמוגדרת כבעייתית, יש מוטיבציה גבוהה.

עמירם קלאוז: הפער בין המוטיבציה לבין המציאות, הוא יותר גדול, לכן חלק מהכישלונות.

עמירם קלאוז: אבל סך הכל מקרב העדה, מוטיבציה מאוד חיובית לשרת בצבא.

קולט אביטל: כל זה שמענו מהצבא, יסלח לי אדוני, אתה מייצג את משרד הרווחה, הציפייה שלנו לשמוע ממך אם יש לנו לתרום לדיון, מה עושה משרד הרווחה?

עמירם קלאוס: יש כאלה שבעבר אולי לא היו מגיעים לצבא, לעזור להם להתגייס עד כמה שאפשר, לחזק אותם עם הנתונים שלהם, שמטבע הדברים יותר נמוכים.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: כיוון שזה היה דיון מהיר, אנחנו גם צריכים להסיק מסקנות.

קולט אביטל: המסקנות שלנו תתמקדנה בשלוש, ארבע נקודות.

קולט אביטל: אחת מהן שאנחנו דוחים מכל וכל, או מצרים על הפרסום של נתונים שליליים מחוץ לכל הקשר.

קולט אביטל: שעה שרוב העדה מצטיינת במוטיבציה גבוהה להתגייס, ושעה ש-30% מקירבם מתנדבים ליחידות קרבות.

קולט אביטל: הנקודה השנייה, תהיה פנייה או תביעה מדובר צה"ל, לתת פרסום של כל הנתונים כדי להראות תמונה שלמה בצורה יזומה.

קולט אביטל: וזה גם דבר שחשוב להביא אותו לידיעת, לא רק כלל הציבור, אלא גם לעדה האתיופית.

קולט אביטל: כמובן שאנחנו מברכים את צה"ל, גם על המודעות, וגם על התכניות המיוחדות, היזומות שנעשות טרום צבא, או בזמן הצבא כדי לעזור לבני העדה להיקלט, לא רק עם הצבא, אלא גם בחברה הישראלית.

קולט אביטל: אנחנו ודאי נרצה להשתתף בכנס של הקצינים כוועדה, פניתי ליו"ר הוועדה, לנסות לעשות כנס בכנסת, וכבר ניסינו בעבר, אני חושבת שבהצלחה.

קולט אביטל: להביא הנה את כל אותם בני העדה המצליחים, כשמדובר גם בקצינים, גם בחיילים.

קולט אביטל: לעשות יום הצדעה לכל אותם האנשים בקהילה האתיופית.

אבי יאסו: הבית לא יספיק.

קולט אביטל: עכשיו מתפשטים לעבר מחוזות גדולים מאוד, אנחנו רוצים להצביע לבני העדה שמשתלבים בחברה, שמצליחים בחברה, לא רק בצה"ל גם בדברים אחרים.

קולט אביטל: גם כעורכי דין, אמנים, עובדים סוציאליים, ויתר המקצועות.

קולט אביטל: אולי ננסה כוועדה, לעשות דבר כזה.

קולט אביטל: אלה הדברים.

מיכאל נודלמן: אנחנו סיימנו.

מיכאל נודלמן: אני חושב שהדיון היה בזמן, והיה דיון טוב.

מיכאל נודלמן: אני מברך את כל המשתתפים על הדיון.

מיכאל נודלמן: תודה רבה שהגעתם.