ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 560, 2007-11-26 00:00

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מברכים את השר לקליטת העלייה, את המנכ"ל ואת כל אנשי משרדו.

סטס מיסז'ניקוב: זאת כבר שנה שנייה שדנים בוועדת הכספים על תקציב של משרד הקליטה.

סטס מיסז'ניקוב: הוא כבר לא אזוטרי מבחינת הוועדה, הוא מאוד חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, צריך לתת המון קרדיט לקודמי, הרב ליצמן, שגם אתה כשהיית לפניי הבנת את החשיבות של המשרד הזה והעלית אותו לדיון בוועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: המשרד הזה הוא חשוב מאוד.

סטס מיסז'ניקוב: ארז חלפון, בבקשה.

ארז חלפון: (מציג שקפים) בוקר טוב לכולם.

ארז חלפון: היום אציג את שנת 2008 העומדת בפתח, תוכניות עיקריות של המשרד לגבי שנת 2008.

ארז חלפון: לאחר מכן תקציבים, ובסוף מה חסר לנו כדי להגיע לפעילות מקסימלית כדי שניתן לעולים.

ארז חלפון: כשנגיע לסוף תראו שלצערי חסר לנו הרבה.

ארז חלפון: בסוף הדיון גם אציג לכם קיצוצים שהמשרד עבר משנת 2001, ואני מדבר על התקציב הגמיש משנת 2001 עד שנת 2007.

ארז חלפון: יש לכם כאן מצגת שהצגתי לכם גם בפגישה הקודמת שלנו, לפני כשלושה חודשים, לגבי מספר העולים והמדינות משנת 2004 עד 2007.

ארז חלפון: אנחנו עומדים היום על כ-17,308 עולים, והצפי ל-31 בדצמבר מדבר על 20,200 עולים.

ארז חלפון: אנחנו נעמוד על בין 400 ל-500 עולים פחות מהשנה הקודמת.

יעקב ליצמן: העלייה מצרפת עזרה משהו, או הופסקה?

ארז חלפון: זה הולך בשלבים.

ארז חלפון: בתחילת השנה היתה עלייה יותר מאסיבית.

ארז חלפון: עכשיו, גם בגלל בחירתו של סרקוזי, אנחנו רואים קצת האטה בנושא של חזרה.

ארז חלפון: אבל בצרפת זה משתנה בעקבות האירועים שקורים שם.

יעקב ליצמן: זאת אומרת, ככל שהממשל יותר טוב, יש פחות עולים.

יעקב אדרי: נכון.

יעקב אדרי: אגב, זה מדויק לגבי רוב המדינות.

יעקב ליצמן: זאת אומרת שאם הממשלה כאן לא טובה, יש ירידה.

ראובן ריבלין: לא יכול להיות שבישראל תהיה ממשלה לא טובה.

יעקב ליצמן: אם הם לא טובים, שולחים אותם לאנאפוליס.

ראובן ריבלין: אין דבר כזה ראש ממשלה לא טוב.

ראובן ריבלין: פרט לנתניהו, שכחתי.

ארז חלפון: אפרט את ששת הנושאים העיקריים, גם בעקבות דיוני התקציב, שהשר החליט לתת להם דגש בשנת 2008.

ארז חלפון: ראשית זה המבצע שמייד אדבר עליו, שאנחנו עושים בשנת 2008, עידוד עלייה וחזרתם של תושבים חוזרים בשנת ה-60 למדינת ישראל, קידום והכשרה בתעסוקה של עולים חדשים, תגבורי לימוד השפה העברית.

ארז חלפון: תוכניות לחיזוק נוער עולה, טיפול בעולים בני הקהילה האתיופית, והנושא השישי הוא הגדלת מספר המתגיירים.

אמנון כהן: הגדרה של העולים, עד איזו שנה?

ארז חלפון: עשר שנים.

ארז חלפון: אוכלוסיות מיוחדות, בני הקהילה האתיופית, זה 15 שנה.

ארז חלפון: לבוכרים ולקווקזים בכמה פרמטרים יש תוספות, בעניין סטודנטים וכיו"ב.

ארז חלפון: אגף עידוד עלייה ותושבים חוזרים – לקראת אוגוסט 2007, לאחר שעשינו כמה מכרזים, איחדנו את האגפים גם של עידוד עלייה וגם של תושבים חוזרים.

ארז חלפון: היום יש מנהלת אחת, מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים, שתפקידה מצד אחד לפתח תוכניות של משיכת עולים ביחד עם הסוכנות היהודית למדינת ישראל, והנושא השני שחשוב הוא נושא חזרתם ארצה של התושבים החוזרים.

ארז חלפון: אני רוצה להזכיר לכולם, שמשרד הקליטה מפעיל היום כ-12 בתים ישראלים, בעיקר בצפון אמריקה וגם באירופה.

ארז חלפון: האנשים יושבים בקונסוליות ונותנים את השירות לישראלים ביום-יום שרוצים לבוא ולהתעניין בחזרה למדינת ישראל – מה הם מקבלים, לאן הם פונים – וכמובן משדכים אותם עם לשכות של משרד הקליטה כאן במדינת ישראל.

אמנון כהן: מה השוני בהטבות שהיו לפני כן לבין ההטבות שיהיו עכשיו לאותם חוזרים?

ארז חלפון: אני אתייחס לנושא של המבצע.

ארז חלפון: בשנת 2008 העברנו למשרד הקליטה את כל נושא התקציב בתמיכות בארגונים שהם מעודדי עלייה.

ארז חלפון: כרגע אנחנו מדברים על "נפש בנפש" ו"עמי".

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, עד 2007 מי שחילק את התמיכות זה משרד ראש הממשלה.

ארז חלפון: כמובן, האנשים המקצועיים שלנו נתנו את הקריטריונים ואת כל מה שצריך.

ארז חלפון: אין ספק שהחלטת השר להעביר את זה אלינו למשרד היא החלטה נכונה, מכיוון שכל האנשים המקצועיים שעוסקים בנושא נמצאים במשרד.

ארז חלפון: אנחנו כבר מתחילים שיתופי פעולה מייד כשנתחיל לחלק את התמיכות, ב-1 בינואר, לאחר שפרסמנו את הקריטריונים, כדי לבדוק איך אנחנו גורמים לאותם ארגונים להביא יותר עולים, כמובן לצד הסוכנות היהודית, בשנת 2008.

ארז חלפון: הכוונה בצעד הזה היא הגברת מספר העולים.

ארז חלפון: סך הכול התקציב שעבר ממשרד ראש הממשלה לצורך התמיכות הוא כ-17 מיליון שקלים.

ארז חלפון: תוכנית נוספת ויפה, שכמובן המשרד מממן, היא תוכנית משותפת עם "הצופים".

ארז חלפון: היא נקראת "גרעיני צבר".

ארז חלפון: בארצות-הברית כמעט בכל שנה 150 ילדים של ישראלים מגיעים לתנועת הנוער של "הצופים", עוברים הדרכות.

ארז חלפון: לאחר מכן עולים לארץ ומתגייסים לצה"ל, לנים בקיבוצים.

ארז חלפון: תוכנית יפה מאוד.

ארז חלפון: השנה היו לנו חמש קבוצות, אנחנו מקווים שבשנה הבאה נעלה בעוד קבוצה אחת ונגיע ל-200 ילדים שיתחילו את הפעילות שם, יגיעו לארץ וכמובן יתגייסו לצה"ל.

ארז חלפון: המבצע עצמו "חוזרים הביתה ב-60 לישראל" – לאחר משא-ומתן עם האוצר ותוספת תקציבית שהצלחנו לקבל, יצאנו במבצע לשנת ה-60, להחזיר את הישראלים למדינת ישראל.

ארז חלפון: לאחר סקר שעשינו בשנה שעברה, כל תושב ישראלי שרוצה לחזור למדינת ישראל צריך לשלם כ-9,000 שקלים לביטוח לאומי כדי לקבל שוב את זכויותיו הרפואיות, לבטח אותו ואת ילדיו בקופות החולים.

ארז חלפון: בשנת ה-60 אותו ישראלי – וזה השוני העיקרי, לשאלתך חבר הכנסת כהן – שירצה לחזור יקבל את כל הפרטים.

ארז חלפון: פתחנו אתר אינטרנט.

יעקב ליצמן: כמה הוא צריך לשלם אם הוא רוצה לחזור?

ארז חלפון: אם הוא רוצה לחזור הוא צריך לשלם בשישה תשלומים את התשלום של 9,000 שקלים.

ארז חלפון: עדיין יש לו חצי שנה המתנה, כי הוא יכול להיות מבוטח רק לאחר חצי שנה שהוא מגיע לארץ, וזה זמן שמאפשר להם להישאר שם, להתחיל להכין את העזיבה שלהם.

יעקב ליצמן: מה הוא מפסיד מכך שהוא עולה מחדש?

ארז חלפון: הוא לא מפסיד שום דבר.

יעקב אדרי: עד היום הוא הפסיד שהוא היה צריך לשלם את הביטוח הרפואי.

יעקב ליצמן: נניח שאדם ירד והוא רוצה עכשיו לעלות, הוא לא רוצה להמשיך אלא להתחיל מחדש.

ארז חלפון: אתה שואל למה תושב חוזר לא מקבל סל קליטה כמו עולה?

יעקב ליצמן: לא סל קליטה, אלא ביטוח רפואי.

יעקב ליצמן: למה צריך את סעיף 58?

ארז חלפון: זאת תקנה שמשרד האוצר והממשלה קיבלו לפני כמה שנים.

ארז חלפון: הסיבות שחוקקו את זה הן שהיו כאלה שניצלו את ההטבה הזאת והגיעו לארץ רק כדי לעבור טיפול רפואי.

יעקב אדרי: החשש היה שכל מיני אנשים חולים יגיעו לארץ ויעשו ביטוח רפואי בחינם.

ארז חלפון: לשנת ה-60 הבקשה הראשונה שלנו מהאוצר היתה לבטל לשנה אחת את סעיף 58.

ראובן ריבלין: אני מבקש לרשום בפרוטוקול שאני לא שאלתי את השאלה הזאת.

ארז חלפון: משרד האוצר התנגד, ובדרך עקיפה החלטנו להחזיר להם את 9,000 השקלים.

ארז חלפון: מעבר לכך שמנו דגש על נושא התעסוקה, שזה הנושא העיקרי, לאחר סקר שבדקנו שמטריד מאוד את הישראלים החוזרים.

ארז חלפון: פיתחנו אצלנו מרכז הכוון בשנה האחרונה, שאגר בתוכו משרות מכל החברות הגדולות במשק.

ארז חלפון: המנכ"לים הגדולים של החברות המובילות, לאחר שקיבלו מכתב מאתנו, הצטרפו למבצע, נתנו לנו בנק משרות גדול מאוד, ונכון להיום כל תושב ישראלי שמתחיל את הקשר אתנו דרך האינטרנט ודרך מוקד המידע הטלפוני מתחיל לקבל ייעוץ והכוונה לתעסוקה כבר כשהוא נמצא בארצות-הברית, על-פי סוגי וסיווג ההתאמה שלו לתפקיד.

ארז חלפון: מה שנותר לו במקרה שאנחנו מוצאים התאמה מלאה הוא להגיע ארצה או בסוף התקופה של שישה החודשים, או אם הוא מגיע לפני כן להגיע לחברה.

ארז חלפון: החברה רוצה לזהות אותו, לראות שזה שמילא את כל הפרטים במחשב הוא אכן האדם שיושב מולה, ואם הכול בסדר הוא מייד מושם בתעסוקה.

ארז חלפון: אם מתברר שיש בעיה עם החברה ובראייה פנים מול פנים הוא נמצא לא מתאים, בעקבות גל המשרות שיש לנו נציע לו מקומות תעסוקה אחרים.

ארז חלפון: המשרד פתח מרכז מידע לתושבים חוזרים, שיושב בנתב"ג, עובד בשעות הלילה, מאויש על-ידי עובדי המשרד.

ארז חלפון: בגלל השעות של ארצות-הברית, אנשי המשרד עובדים במשמרות בלילה כדי לתת את כל השירות וכדי להכווין את התושבים להגיע.

ארז חלפון: מעבר לזה, אנחנו נותנים ייעוץ עסקי בתוכנית ביזנס IL לאותם ישראלים שרוצים לפתוח עסקים.

ארז חלפון: רק בשנה האחרונה הכפלנו את סכום ההלוואות מ-35,000 שקלים ל-70,000 שקלים, בריבית מאוד נמוכה.

ארז חלפון: הלוואה עומדת שאותו ישראלי לא יצטרך להחזיר בשנה הראשונה כל סכום.

ארז חלפון: הוא יקבל ליווי עסקי מפתיחת העסק, במהלך פתיחתו, וכמובן יקבל ליווי עד שנה לאחר הקמת העסק.

ארז חלפון: דבר נוסף שהצענו הוא תוכנית בסך ארבעה מיליון שקלים מתקציב המשרד לטובת חוקרים, רופאים ואנשים שסיימו את הפוסט-דוקטורט, במטרה להחזיר את המוחות למדינת ישראל.

ארז חלפון: אנחנו כמובן מקווים מאוד שוועדת שוחט תוכל לסיים את מסקנותיה ואת יישום ההמלצות ותוכל להצטרף אלינו.

ארז חלפון: יש הרבה מאוד חוקרים, הרבה מאוד רופאים שהמדינה צריכה אותם כאן והם צריכים את המדינה.

ארז חלפון: מלגה לחוקר רופא נעה בין 150,000 שקלים ל-250,000 שקלים.

ארז חלפון: נתנו ארבעה מיליון, כי זה מה שיכולנו.

ארז חלפון: אני מעריך שזה יספיק ל-20 ולא מעבר לזה, אבל אני מקווה מאוד שוועדת שוחט תצטרף אלינו לנושא.

ארז חלפון: נושא נוסף שלצערי לא הצלחנו לסיים עד תחילת המבצע הוא ועדה משותפת עם רשות המסים.

ארז חלפון: בוועדה הזאת הבאנו המלצות להקלות במסים לעולים חדשים ולתושבים חוזרים.

ארז חלפון: לעולים חדשים זה במתווה אחד, ולתושבים חוזרים עיקר המאמץ הוא כשהם חוזרים ארצה לעזוב את מה שיש להם בארצות-הברית ושיתחילו לשלם מס על העסקים שיש להם פה ועל מקומות העבודה פה.

ארז חלפון: היום זה לא קורה ומדינת ישראל מפסידה, כי ברגע שהוא לא חוזר מדינת ישראל לא מקבלת כלום.

ארז חלפון: אם הוא יחזור לפה ויפתח עסקים, נתחיל לגבות ממנו מס על מה שהוא עושה פה, ואני חושב שגם התושב הישראלי וגם המשק הישראלי ירוויחו מזה.

ארז חלפון: לצערי עדיין לא סיימנו את הנושא עם מנהל רשות המסים, יהודה נסרדישי.

ארז חלפון: התחלנו את המשא-ומתן עוד עם ג'קי מצא.

ארז חלפון: גם השר כרגע לוחץ בנושא, ואני מקווה מאוד שהעניין הזה יגיע לפתרון עד סוף השנה כדי שנוכל לצרף את החבילה הזאת למבצע כבר ב-1 בינואר.

ארז חלפון: אגב, מי שרשאי להצטרף למבצע הוא כל מי שחוזר לישראל מ-1 בנובמבר 2007, והמבצע מסתיים ב-30 בדצמבר 2008.

ארז חלפון: זאת אומרת, מי שמתחיל לשלם.

ארז חלפון: אנחנו אמורים להציג את המבצע ביום ראשון הקרוב.

ארז חלפון: דבר נוסף שקשור לעידוד עלייה הוא הפרויקט של עלייה קבוצתית לעולים חדשים.

ארז חלפון: כמו שאתם רואים, אנחנו היום נמצאים בפתח של מחזור ה', לקראת 2008-2009.

ארז חלפון: לתוכנית הזאת יש הצלחה רבה הן מבחינת הביקוש על-ידי העולים, הן מבחינת הרשויות המקומיות.

ארז חלפון: מדובר על תוכנית שמדברת על גרעין, על קבוצה של עולים שמעבירים אותם ביחד מעיר הולדתם לישראל, למקום אחד.

ארז חלפון: הם מקבלים תוספות, מעבר לסל הקליטה ולדברים הרגילים שהעולים מקבלים, בעיקר בתעסוקה, בעיקר בלימודי העברית, כולל מענק מיוחד לשכירות דירה.

ארז חלפון: לתוכנית יש הצלחה רבה.

ארז חלפון: כמו שאתם רואים, בשנה הקודמת 30 רשויות השתתפו במבצע הזה.

ארז חלפון: בשנת 2007 נתנו עדיפות לרשויות שעברו משבר במלחמת לבנון השנייה, וכרגע אנחנו בהכנת שלבי תכנון וביצוע לאישור הרשויות לקראת 2008.

ארז חלפון: נושא נוסף הוא הכשרות בתעסוקה וסיוע לעולים בפתיחת עסקים פרטיים במדינת ישראל.

ארז חלפון: התוכנית הראשונה היא תוכנית "מעלות", מכרז שהמשרד יצא אליו בשנת 2007, למתן ייעוץ פרטני ליזמים ולבעלי עסקים, וכמובן פעולות הדרכה.

ארז חלפון: לעולה חדש שמגיע ארצה חשוב לקבל הדרכה, הוא לא מכיר את המנטליות הישראלית, הוא לא מכיר היכן ממוקמים עסקים, כמה עסקים ממוקמים.

ארז חלפון: המכרז הזה אמור לתת לעולה את כל השירות שהוא צריך ואת הניצול העסקי כדי לפתוח עסק.

ארז חלפון: התחזית שלנו ל-2008 היא שיהיו כ-6,000 פניות לסיוע עסקי.

ארז חלפון: בסך הכול התקציב כרגע שיש לנו לשנת 2008 הוא מיליון ו-275,000 שקלים.

ארז חלפון: כמו שאתם רואים, אם היעד שאנחנו מקווים לעמוד בו יתממש, חסרים לנו עדיין 4.7 מיליון שקלים כדי לתת את השירות לכל העולים.

ארז חלפון: מעבר לכך פתחנו מוקדים נתמכים לאוכלוסיות מיוחדות – אתיופים, קווקזים, בוכרים ואיראנים.

ארז חלפון: מוקדים שמיוחדים לאותן אוכלוסיות שצריכות התאמות מסוימות.

ארז חלפון: גם כאן אנחנו מעמידים תקציב לשנת 2008 של 750,000 שקלים.

ארז חלפון: אם נעמוד בתחזית, יהיה חסר לנו סכום קטן שנוכל כנראה לעמוד בו.

ארז חלפון: מעבר לזה אנחנו מתכוונים להרחיב את התוכנית ביזנס IL שנותנת שירות בדיוק כמו בתעסוקה, עוד כשהיזמים נמצאים בחו"ל.

ארז חלפון: יש להם כאן מוקד מידע עסקי, הם מקבלים את כל הפרטים, מתחילים את כל הניירת עוד כשהם נמצאים באירופה או בארצות-הברית.

ארז חלפון: הם צריכים רק להגיע לארץ ולחתום.

ארז חלפון: הכוונה שלנו היא בשנת הכספים הבאה, בשנת 2008, להרחיב את תוכנית ביזנס IL גם לאוקראינה וגם לרוסיה.

ארז חלפון: הנושא השלישי הוא הקרן לעולה עצמאי, הלוואות שאנחנו נותנים.

ארז חלפון: הכפלנו אותן בשנה הזאת ל-70,000 שקלים, עם ריבית מיוחדת.

ארז חלפון: אנחנו מצפים ל-650 בקשות להלוואה לשנת 2008.

ארז חלפון: כמובן, כרגע הקצבנו תקציב של 2.5 מיליון שקלים מתקציב המשרד הגמיש שיש.

ארז חלפון: אם התחזית שלנו תתממש, כ-650 עולים יבקשו הלוואות ויהיו חסרים לנו כ-10 מיליון שקלים.

ארז חלפון: אנחנו מקווים שכך יקרה.

אמנון כהן: באיזו ריבית?

ארז חלפון: בריבית של 1%, צמוד מדד.

ארז חלפון: זאת תוכנית אטרקטיבית יותר מהבנקים.

ארז חלפון: חלק מההלוואה הופך אחרי זמן מסוים למענק לאותו עולה.

יעקב אדרי: יש לזה ביקוש גדול מאוד.

ארז חלפון: אני רוצה להדגיש שבשנת 2007 סגרנו את הקרן.

ארז חלפון: היו עוד בקשות, אבל עצרנו מחוסר תקציב.

ארז חלפון: השר, דרך הכובע השני שלו כשר הממונה על הנגב והגליל, עשה העברת כסף של 400,000 שקלים לעסקים בדרום ובצפון, כדי לתת לנו אפשרות לתת לעוד כ-20 עולים את אותה הלוואה.

ארז חלפון: לצערי, עקב חוסר תקציב, בדצמבר לא נוכל לתת הלוואות ואנחנו נחכה לפתיחת שנת הכספים הבאה לחדש שוב את הנושא של ההלוואות.

ארז חלפון: כמו שאמרתי, המשרד מפעיל מרכזי הכוון שמפעילות אותו חברות פרטיות כמו "מנפאואר" ו-ORS תגבור.

ארז חלפון: המטרה העיקרית היא להשים עולים בעבודות שהולמות את כישוריהם.

ארז חלפון: אנחנו כמובן משלמים סכום כסף לאותה חברה על כל השמה בחברה שעושה.

ארז חלפון: מעבר לזה אנחנו נותנים סיוע לפני השמה בעבודה לעולים שצריכים הכשרה תעסוקתית, עולים שצריכים ללמוד מקצוע שכרגע לא בקבוצה גדולה, אבל מכללה או מקום מסוים שנותן לימודים ומכשיר את העולה למקום שיש לו אטרקטיביות.

ארז חלפון: אנחנו בודקים שלאחר מכן יש סיכויים גדולים שהוא יצטרף למעגל העבודה ואנחנו מפעילים את תוכנית הבאוצ'רים.

ארז חלפון: אגב, זאת תוכנית שזוכה להצלחה גדולה.

ארז חלפון: התקציב שלה הוא כ-15 מיליון שקלים.

ארז חלפון: גם הנושא הזה מומש עד הסוף.

ארז חלפון: אנחנו מפסיקים לתת מחודש דצמבר, עקב חוסר תקציב.

ארז חלפון: נקווה מאוד שבשנה הבאה נוכל לקבל תוספת תקציב.

ארז חלפון: יש הצלחה גדולה לתוכנית הזאת.

ארז חלפון: נושא נוסף של תעסוקה לעולים זה קידומי העסקה.

ארז חלפון: עולים מסוימים שחברות גדולות רוצות להשים אותה בעבודה אצלן, עקב ההתחלה הקשה, קשיי השפה, קשיי הקליטה, אנחנו מממנים מחצית משכר המינימום לחצי שנה, נותנים אולפן עברית בתוך העסק עצמו כדי לעודד את החברה לקחת עולה חדש ולתת לו עדיפות.

ארז חלפון: כמובן שהחברה מתחייבת לנו אחרי חצי שנה של המימון להעסיק אותו עוד חצי שנה, אחרי שאנחנו יוצאים מנקודת הנחה שעולה שנמצא שנה במקום עבודה, רוב הסיכויים שהוא יישאר שם.

ארז חלפון: אנחנו כמובן בודקים את זה במחקרים ובסקרים, ויש אחוזים בודדים של עולים שמפוטרים בסוף השנה או במהלך שנתיים.

ארז חלפון: נושא נוסף שאנחנו נותנים בתעסוקה הוא מרכז לאומנים עולים, לשם מגיעה אוכלוסייה מיוחדת, וגם להם אנחנו רוצים לדאוג לפתרון תעסוקתי.

ארז חלפון: כמו שאתם רואים, התקציב ל-2008 מדבר על כמעט שני מיליון.

ארז חלפון: יש לתוכנית הזאת ביקוש גדול.

ארז חלפון: חסרים לנו עדיין שלושה מיליון, צפי ל-2008, ואני מקווה שנוכל להשלים את התקציב.

שי חרמש: אומנים זה גם ספורטאים?

ארז חלפון: כן.

ארז חלפון: אולפני עברית.

ארז חלפון: כמו שאנחנו יודעים, יש בעיה בנושא של הוראת השפה העברית, גם למבוגרים וגם לילדים.

ארז חלפון: אתמול התקיימה ישיבה אצל השר עם יו"ר הוועדה לבחינת נושא האולפנים.

ארז חלפון: לפני שהמלצות הוועדה יגיעו, התוכניות שאנחנו עשינו ב-2006 ואנחנו מתכוונים להמשיך בתקציב שיש לנו.

ארז חלפון: אני מזכיר שהאגף לחינוך מבוגרים יושב במשרד החינוך ואנחנו משתתפים באחוז קטן באותו שכר לאותם מורים.

ארז חלפון: רק אתמול דווחנו על קיצוץ של משרד החינוך של כמעט 40% בשנת הלימודים הבאה, זאת אומרת שעולים יקבלו כנראה פחות.

ראובן ריבלין: אני מבקש שתתייחס לעניין ששאלתי אותך עליו גם לפני שנה.

ראובן ריבלין: כמה מהעלייה שהיתה בשנה הזאת היא עלייה קשת-יום?

ראובן ריבלין: אנחנו נגד עלייה סלקטיבית, שלא תהיה אי הבנה.

יעקב אדרי: השאלה היא מה ההגדרה של קשת-יום.

ראובן ריבלין: אדם שהוא חסר ישע, שהוא לא יכול להחזיק את עצמו.

ראובן ריבלין: הרי מהקליטה זה עובר לרווחה, כפי שמרכז המחקר והמידע מראה.

ניסן סלומינסקי: כל מי שמאמין שהוא חסר יש"ע אז הוא באמת קשה-יום.

ניסן סלומינסקי: אני מדבר על יש"ע כיש"ע.

ראובן ריבלין: האנשים האלה לא מקבלים סיוע, והם הופכים להיות לנטל על הרווחה של כל עיר וכל מקום שהם נמצאים בו.

ראובן ריבלין: בזמנו היתה שאלה האם צריכים להתיר עלייה או רק עלייה סלקטיבית.

ראובן ריבלין: זאת היתה שאלה מכרעת בדור המייסדים.

ראובן ריבלין: אם חרמש היה חי ליד בן-גוריון אז, אני יודע מה הוא היה אומר לו.

ראובן ריבלין: אבל כמובן הוא לא חי על ידו, ולבן-גוריון היתה התלבטות גדולה.

שי חרמש: דעותיי בעניין הפלאשמורה נשמעו גם כששימשתי בתפקיד אחר.

ראובן ריבלין: נהפוך הוא, אין ציוני כמוך, רק לפעמים יש שאלה.

ראובן ריבלין: המדינה הזאת קיימת בזכות האפשרות של כל יהודי לחזור אליה.

שי חרמש: של כל יהודי, אין ויכוח.

ראובן ריבלין: תקציבי הקליטה קוצצו בשנים האחרונות, כך שהיום אדם שלא יכול להיכנס בחברה כאדם שיכול להחזיק את עצמו הופך להיות מקרה סוציאלי.

שי חרמש: לדורותיו.

ראובן ריבלין: ראינו בני עניים שמהם יצאה תורה, אבל זאת שאלה רצינית ביותר.

שי חרמש: תדבר עם מרים פיירברג והיא תגיד לך את דעתה בעניין.

ארז חלפון: חבר הכנסת ריבלין, העברתי לך נייר שמראה את הקיצוץ בפעולות הגמישות של המשרד מ-2001 עד 2007.

ראובן ריבלין: כבוד השר, בסופו של דבר העניין בא לפתחך.

ראובן ריבלין: מי כמוך יודע על אותם אנשים שהגיע לעירך כשהיית צריך לקלוט אותם, ואם לא יכולת לתת להם את הסיוע בתוך העיר היית נמצא במצב שבו עמדו לפניך אנשים נכוחה.

ראובן ריבלין: היית צריך לטפל באנשים, לא בתקציבים.

ראובן ריבלין: זאת שאלה רצינית, כי אני רואה את ההפחתה בתקציב הקליטה.

יעקב ליצמן: האם בדקת כמה עולים נשארים בארץ?

יעקב אדרי: מהעלייה האתיופית אין ירידה בכלל.

יעקב אדרי: לגבי יתר העלייה, הירידה נעה סביב ה-10%.

ראובן ריבלין: הירידה היא של אנשים מבוססים.

יעקב אדרי: נכון, לצערי הרב.

ארז חלפון: נעבור לנושא של נוער עולה.

סטס מיסז'ניקוב: נוער עולה זה חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: אני זוכר את ההופעה שלך, אדוני השר, כשאמרת כאן שזה אחד המיקודים שלך לשנה הבאה.

סטס מיסז'ניקוב: השאלה היא מדוע בתקציב יש תת ניצול ברמה גבוהה.

סטס מיסז'ניקוב: השר יעקב אדרי: הדבר שהצבתי לעצמי למשרד בשנה הבאה, וזה יהיה, עדיין התקציב הוא לא סופי, הוא שנושא הנוער יהיה הנושא המרכזי של המשרד לקליטת העלייה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מחבר לזה גם את הנגב והגליל ודרך זה אני נותן תקציבים.

סטס מיסז'ניקוב: כמובן, אנחנו מצפים מאוד שוועדת הכספים, האוצר, יוסיף לנו כספים לנושא של הנוער.

סטס מיסז'ניקוב: הנוער זאת בעיה קשה מאוד.

סטס מיסז'ניקוב: זה נכון לגבי הוותיקים, ועוד יותר נכון לגבי העולים החדשים לסוגיהם.

יעקב ליצמן: יש לך תקציב ל-21,000 עולים.

יעקב ליצמן: נניח שמגיעים 19,000 עולים.

יעקב אדרי: האוצר לוקח את סל הקליטה של 2,000 איש.

יעקב ליצמן: למה שלא תעמוד על זה שתוכל להשתמש באי הניצול הזה?

יעקב אדרי: אם תעמדו אתי ביחד, אולי אוכל לעמוד טוב.

ארז חלפון: האוצר מתנגד בכל תוקף להשתמש בתקציב קשיח של סל קליטה.

יעקב ליצמן: ההסבר הוא שאם יש יותר הוא צריך להוסיף.

יעקב ליצמן: אני מכיר את התירוצים האלה בעל-פה.

ארז חלפון: המשרד בהנחיית השר נתן שתי תוספות לנושא התקציב.

ארז חלפון: נושא ראשון בנוער סיכון באגף הרווחה אצלנו במשרד ניתנה תוספת של מיליון שקלים לשנת 2008, לפיתוח תוכניות נוספות, שאדבר עליהם בהמשך, והנושא השני תוספת מתוך המשרד של כמעט שלושה מיליון שקלים לטובת אותם ארגונים שמטפלים בנוער ברחבי הארץ.

ארז חלפון: אלה תוכניות שנעמוד עליהן השנה, בפרט שהתוכניות יהיו לנוער עולה.

ארז חלפון: סך הכול אני מדבר על תוספת תוך תקציבית לשנת 2008 מתקציב המשרד של ארבעה מיליון שקלים, ואני חושב שזה סכום מאוד מכובד.

ארז חלפון: מבחינת התוכניות שאנחנו נותנים עליהן דגש בשנת 2008, אתחיל בנוער עולה בסיכון ולאחר מכן בנוער נורמטיבי.

ארז חלפון: עשינו השנה תוכניות עם שירות מבחן לנוער, משטרת ישראל ועמותת "ידידים".

ארז חלפון: התוכנית היא "פינה בלב", בית חם ויוצר לנערות עולות בסיכון.

ארז חלפון: אם מישהו ירצה יותר פרטים ויהיה זמן, נמצאת פה שרה, מנהלת אגף הרווחה, כדי להרחיב על התוכניות.

ארז חלפון: מעבר לזה אנחנו יוצאים עם התמודדות רגישת תרבות במניעת אלימות במשפחה בקרב אוכלוסיות עולים אלו ואחרות.

ארז חלפון: נושא נוסף שאנחנו מתכוונים לתת לו דגש בשנת 2008 הוא התמכרות של נוער עולה גם לסמים וגם לאלכוהול, תוכנית משותפת עם הרשות למלחמה בסמים, עם עמותת אל-סם ועם משרד הרווחה.

ארז חלפון: דבר נוסף שאנחנו עושים, אנחנו מתכוונים להיכנס להסכם עם הערוץ האתיופי החדש, ערוץ 140.

ארז חלפון: היות שבדקנו ועשינו מחקר שהרבה מאוד מבני הקהילה האתיופית צופים כרגע בערוץ – כמו שאתם יודעים, יש המכרז של הטלוויזיה החינוכית שתקוע משפטית עקב בעיות במכרז – אנחנו נפעיל תוכניות בערוץ הזה שיעסקו גם במניעת אלימות וגם בתוכניות חינוך לבני הקהילה האתיופית.

ארז חלפון: לגבי ניצול התקציב, היו לנו קצת בעיות ואנחנו נסיים את זה עד סוף השנה, פעולות לגיוס נוער עולה לצה"ל.

ארז חלפון: חלק מהתוכניות נמשכות עד מארס 2008, ולכן לא יכולנו להקדים תשלומים.

ארז חלפון: יש לנו ניצול של 100% של כל תוכנית בנושא של רווחה ושל נוער עולה.

ארז חלפון: לא יישאר שקל בקופה, ואת זה תוכלו לראות בסוף השנה.

ארז חלפון: קליטה בקהילה ברשויות המקומיות.

ארז חלפון: תקציב המשרד לשנת 2008 מדבר על כ-7 מיליון שקלים.

ארז חלפון: כמובן שכל התוכניות האלה הן תוכניות משותפות, ועדות היגוי משותפות למשרד הקליטה ולרשויות המקומיות.

ארז חלפון: ועדת היגוי מביאה תוכניות.

ארז חלפון: יושבת ועדת היגוי, רואה שהתוכניות תואמות ועומדות בדרישות הצרכים של העולים החדשים ברשויות, ולאחר מכן ניתן תקציב.

ארז חלפון: בדרך כלל המשרד נותן 75% מהתקציב.

ארז חלפון: הרשות, כדי להראות רצינות, נותנת matching של 25%, וביחד אנחנו מפעילים תוכניות.

סטס מיסז'ניקוב: פה כתוב 17 מיליון, מתוך זה 7 מיליון כ- matching לרשויות?

ארז חלפון: לא.

ארז חלפון: 7 מיליון זה באגף קליטה בקהילה לרשויות המקומיות, שזה 75%.

ארז חלפון: 10 מיליון זה לפעולות שונות, תמיכות לארגונים, אירועים מיוחדים וכל מה שצריך.

ארז חלפון: יש לנו שם חוסר עצום.

ארז חלפון: גם השר יכול להגיד לך שהוא מקבל הרבה מאוד מכתבים מראשי רשויות שמבקשים תוספות ותגבורים לתוכניות חשובות מאוד, שגם אנחנו חושבים שהן חשובות.

ארז חלפון: ועדות ההיגוי מאשרות אותן, אבל אנחנו לא יכולים להתחיל אותן מחוסר תקציב.

ארז חלפון: אגף לקליטת עולי אתיופיה.

ארז חלפון: סך הכול תקציב המשרד לנושא הזה הוא כ-69 מיליון שקלים.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, מדי חודש עולים לארץ כ-300 בני הקהילה.

ארז חלפון: סך הכול בשנה 3,600 עולים.

ארז חלפון: העולים נקלטים ב-22 מרכזי קליטה בכל חלקי הארץ.

ארז חלפון: הסוכנות היהודית כמובן מפעילה אותם, המשרד כמובן מממן אותם.

ארז חלפון: במהלך השנה או השנתיים הראשונות הם לומדים עברית, יהדות ופעולות נוספות.

ארז חלפון: מעבר לכך המשרד מפעיל כ-20 מוקדי קבע בשכונות עצמן של עולי אתיופיה ברשויות המקומיות, מעבר לטיפול ברשות המקומית.

ארז חלפון: אותם בני הקהילה האתיופית מגיעים למוקדים, מקבלים שירות, מנסים לעזור להם כמובן בכל נושא ההכוונה, תעסוקה, קשר עם הרשות המקומית ודברים נוספים.

ארז חלפון: 69 מיליון זה ללא שכירת נכסים ומרכזי הקליטה.

ארז חלפון: הדבר האחרון, במשך כמעט כשנה אנחנו עובדים בוועדה בין-משרדית בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

ארז חלפון: אנחנו אחראים גם להפעיל את התוכנית בשנת 2008, יחד עם משרד הרווחה, משרד הבינוי והשיכון ומשרד התמ"ת.

ארז חלפון: ערכנו תוכנית כוללת בסדר גודל של מיליארד שקלים, שנותנת מענה כמעט לכל הצרכים של הקהילה, מהגיל הרך ועד למבוגרים, כולל לנושא הקשה מאוד של מענקי המשכנתאות.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, בעקבות מענק המשכנתא הגדול אבל הקטן מבחינת אותו עולה אתיופי, הם קונים את הדירות בשכונות מצוקה.

ארז חלפון: מי כמוך מכיר את השכונה בראשון-לציון או בשכונות אחרות בצה"ל, וקשה להם להתפתח ולהגיע למקומות שהיינו רוצים שיגיעו.

ארז חלפון: חלק מהתוכנית הזאת מדברת על תוספת של כ-40% למענק המשכנתא לאותם עולים.

ארז חלפון: התוכנית הזאת צריכה להגיע לאישור בממשלה, ואני מקווה מאוד שיאשרו אותה כדי שנוכל לצאת אתה לדרך בשנת 2008.

ארז חלפון: היא תוכנית חומש שנותנת מענה לכל הצרכים.

ארז חלפון: אגף הגיור.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, נושא הגיור הוא נושא כאוב מאוד מאוד.

ארז חלפון: נתתי פה צפי של 2008, שכל אחד מכם יכול לראות מבחינת צפי לכניסות, לכיתות לאזרחים, לחיילים, כמובן אולפני הגיור של משרד החינוך, סטודנטים באוניברסיטאות, נוער עולה בכפרי נוער דתיים ותוספות נוספות.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, בין המכון ללימודי יהדות שמלמד את אותם עולים שרוצים להתגייר לבין הרבנים והדיינים שבסוף אמורים לחתום על התעודה, יש נתק קשה.

ארז חלפון: עמלנו קשה מאוד בוועדה.

ארז חלפון: הצענו קודם כל לעגן ולשים תחת מבנה אחד רשות גיור, שתעגן גם את נושא הדיינים מצד אחד, גם את נושא המלמדים מצד שני, גם את כל הפונקציות שהיום מפוזרות במשרד הקליטה, במשרד החינוך, במשרד ראש הממשלה, בסוכנות היהודית, שיהיה מנהל אחד לעסק הזה ושיוכל להוביל אותו.

ארז חלפון: בנינו תוכנית עבודה איך אנחנו רואים גם מבחינת שיווק, גם מבחינת פרסום וכל מיני תוספות.

ארז חלפון: יש תיקונים נוספים ועוד פגישה אחת עם הרב עמר, והמלצות הוועדה צריכות להיות מוגשות לוועדת שרים לממשלה.

ארז חלפון: אני מקווה מאוד שאם הממשלה תאשר את ההמלצות, מייד בתחילת שנת 2008 נתחיל בדברים.

ארז חלפון: ניסן סלומינסקי: מי יעמוד בראש הרשות הזאת?

ארז חלפון: תהיה ועדת איתור שתבחר.

ניסן סלומינסקי: איזה משרד יעמוד בראש, האם הרבנות, ראש הממשלה?

ארז חלפון: ראש הממשלה ביקש להחליט האם הרשות הזאת תהיה ת"פ משרד ראש הממשלה.

ארז חלפון: ראש הממשלה נתן מנדט לוועדה להביא עבודה מקצועית ולהמליץ המלצות.

ארז חלפון: ראש הממשלה ביקש במפורש מהוועדה לא לקבוע איפה זה יישב, האם במשרד ראש הממשלה או במשרד הקליטה.

ארז חלפון: אני כמובן, כמנכ"ל משרד הקליטה, אני חושב שלא נכון שאחליט, כי לי יש אינטרס גדול שזה יהיה במשרד הקליטה.

ארז חלפון: אבל ראש הממשלה החליט שהוא יקבע, ואני מעריך שהוא יקיים דיון עם שר הקליטה ועם מי שצריך והוא יקבע איפה הגוף הזה יישב.

ארז חלפון: אבל הגוף הזה יישב או במשרד ראש הממשלה או במשרד הקליטה.

יעקב ליצמן: האם תקציב הגיור הוא אחיד, פר גיור?

יעקב ליצמן: למשל האם המקומות שעושים 20 גיורים מקבלים נניח 20,000 שקלים, ומקומות שעושים פחות מקבלים פחות?

יעקב אדרי: זה פר אדם.

יעקב ליצמן: יש בזה המון פוליטיקה.

יעקב אדרי: אני לא צריך לספר לך על הפוליטיקה שמתנהלת ביניכם, הרב ליצמן.

יעקב ליצמן: יש מקומות שעושים 10 גיורים ומקבלים 15 מיליון שקלים, ויש כאלה שעושים 200 גיורים ומקבלים פחות.

סטס מיסז'ניקוב: תלוי את מי מגיירים.

יעקב ליצמן: יש כאלה שמנסים לגייר אותי.

ניסן סלומינסקי: הרב ליצמן מתכוון להגיד שהמדיניות היא לא לגייר, לכן מקום שמגייר מעט מקבל יותר כסף.

ניסן סלומינסקי: היו"ר סטס מיסז'ניקוב: למה אתה פורץ לדלת פתוחה?

אביגדור לויתן: התקציב הוא לא פר מתגייר, אלא פר מי שלומד.

יעקב אדרי: מה ההבדל?

יעקב אדרי: הרי מי שמתגייר צריך ללמוד.

אביגדור לויתן: לא מקצים לגוף שמלמד פר מי שסיים.

אביגדור לויתן: אנחנו משלמים בממוצע כ-4,000 שקלים פר לומד במשך 10 חודשים בכל המסגרות.

אביגדור לויתן: יש כאן שוויוניות מלאה בין כל הגורמים ובין כל המסגרות שמלמדות.

יעקב ליצמן: האם אדוני השר שלם עם מה שהוא אומר?

יעקב אדרי: אני לא שלם עם מה שקורה בתוך הרבנות.

יעקב ליצמן: אתה עונה לי מצוין, אבל אני לא שאלתי על הרבנות.

יעקב אדרי: אני עומד אחרי כל מילה שלו.

יעקב ליצמן: אתה צריך לעשות בדק בית.

יעקב ליצמן: האם אדוני רוצה שאתן דוגמאות?

יעקב ליצמן: את זה אני יודע מוועדת כספים, מהעברות כספים.

אביגדור לויתן: יש שוויוניות מלאה בין כל המסגרות המלמדות.

אביגדור לויתן: הרב ליצמן, אנחנו נותנים בדיוק אותו סכום.

אביגדור לויתן: גם מי שמלמד במכון ללימודי יהדות, בעמותות, במשרד החינוך או בכל מסגרת אחרת.

אביגדור לויתן: בממוצע 4,000 שקלים פר לומד.

סטס מיסז'ניקוב: האם רבנים עירוניים יכולים לגייר היום?

אביגדור לויתן: אנחנו לא אחראים על הרבנים כרגע.

אביגדור לויתן: אנחנו אחראים על ההכשרה, על מערכת הלמידה.

אביגדור לויתן: פה יש שוויוניות מלאה גם על-פי החלטת משרד המשפטים שחייב אותנו.

יעקב ליצמן: האם אדוני עשה בדיקה במכוני גיור למיניהם?

יעקב ליצמן: מכון גיור מסוים שעשה 200 גיורים קיבל איקס כסף, ומכון גיור אחר שעשה 10% מזה קיבל אותו סכום כסף.

יעקב אדרי: אם תגיד לי שמות, אגיד לך תשובות ברורות.

יעקב ליצמן: למה לי לבייש אותם?

אביגדור לויתן: התקציב הוא פר לומד.

אביגדור לויתן: יש בית-דין מיוחד לגיור שהוא מגייר.

ארז חלפון: חבר הכנסת ליצמן, אני יכול להגיד כאחד שעמד בראש הוועדה, שהנושא הזה הוא קריטי.

ארז חלפון: אני חושב שהפתח הראשון להצלחה בכל הנושא הזה הוא שתהיה כתובת אחד ויהיה מנהל אחד שיעגן בתוכו את כל הדברים, ואז יוכלו לטפל בנקודות שאתה מעלה.

יעקב ליצמן: אתה יודע שהבעיה שם היא לא בעיה של תקציבית, אלא בעיה אחרת לגמרי.

יעקב ליצמן: אמרת שהרב עמר צריך להחליט.

יעקב אדרי: זה מתחיל בוויכוחים ביניכם.

יעקב ליצמן: זה לא הכסף, זה הנושא של עצם הגיור.

יעקב ליצמן: יש שם בעיה קשה.

יעקב ליצמן: הרב עמר שובר את הראש בנושא הזה.

יעקב אדרי: אתה סומך על הרב עמר?

יעקב ליצמן: כן.

יעקב אדרי: אז תנו לו לעבוד.

ארז חלפון: עשינו את הוועדה הזאת כמובן בהתייעצות.

ארז חלפון: כל פרק שסיימנו התייעצנו עם הרב עמר.

ארז חלפון: יש עדיין כמה חילוקי דעות, שלא נעלה אותם פה.

ארז חלפון: אבל אני מעריך שאם נצליח להגיע לאותה רשות דיור שתקום, ויהיה החיבור בינינו לבין אלה שמלמדים, אין ספק שהעולים ייהנו מזה ולא ניתקל במקרים קשים שהגיעו לוועדה, שאותם עולים שסיימו את כל תהליך הגיור לא הצליחו לעבור מסיבות אלה ואחרות וירדו מהתהליך.

ארז חלפון: לכן אנחנו עומדים על מספרים מאוד נמוכים מול ההשקעה הכספית.

ארז חלפון: אני מקווה מאוד שהממשלה, לאחר שנסיים את הדיונים עם הרב עמר, תאשר את ההמלצות.

אביגדור לויתן: לגבי התקציב, ב-2008 יהיה גידול בעוד כ-1,500 חיילים שלומדים בתוכנית "נתיב".

אביגדור לויתן: היום לומדים בתוכנית "נתיב" כ-2,300 חיילים, וכדי שתהיה תוספת של עוד 1,500 חיילים יהיה צורך בקרוב לתשעה מיליון שקלים, שכרגע זה לא מתוקצב אצלנו.

ארז חלפון: לפני שאני עובר לבעיות של שנת 2008, אציג את תקציב המשרד.

ארז חלפון: בשנת 2008 תקציב המשרד הוא מיליארד ו-340 מיליון שקלים.

ארז חלפון: אני מתייחס לתקציב הגמיש שמדבר על כ-218 מיליון שקלים בלבד לפעילויות הגמישות במשרד.

ארז חלפון: אני רוצה להציג בקצרה לגבי מגבלות התקציב הקיימות של המשרד לשנת 2008.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, אנחנו מפעילים את מנהל הסטודנטים, מנהל שמשותף לנו ולסוכנות היהודית.

ארז חלפון: התקציב שלנו הוא כ-10 מיליון דולר בשנה.

ארז חלפון: התקציב של הסוכנות היהודית היה 10 מיליון דולר.

ארז חלפון: קיבלנו הודעה חד-צדדית ב-2007 על קיצוץ של שני מיליון דולר עקב בעיות בגיוסי תרומות של הסוכנות.

ארז חלפון: היינו צריכים להחזיר את זה דרך מקורות מהתקציב הגמיש שלנו בשנת 2007, וב-2007 כמה סטודנטים נפגעו עקב הקיצוץ, כי לא יכולנו להחזיר את שני מיליון הדולרים.

ארז חלפון: אנחנו אמורים לקיים דיון עם הסוכנות בשבוע הבא ולקבל מהם את התקציב ל-2008.

ארז חלפון: כנראה ששני מיליון הדולרים לא חוזרים, ואף מדברים שם על קיצוץ נוסף, קיצוץ גבוה יותר.

ארז חלפון: גם השר התייחס לזה, אבל בנושא הזה אנחנו מתכוונים השנה לא להסכים ואפילו לעשות צעדים דרסטיים.

אלכס מילר: במושב הקודם היתה לי הצעת חוק, וסיכמנו עם השר הקודם זאב בוים שנהפוך את זה ואתם תשנו בתקנות את הנושא של תוספת שנה לחיילים בודדים שהם בתוכנית "נעלה".

אלכס מילר: עד היום הם היו מקבלים שנתיים מימון לימודים, והצעת החוק היתה לשנות את זה לשלוש שנים.

ארז חלפון: לא ראינו שום אסמכתא.

אלכס מילר: ישבתי עם השר בוים, ויש פרוטוקול שהשר במליאת הכנסת אמר שבמקום לעשות את זה בחקיקה, בגלל הנושאים שקשורים למשק, זה יהיה בתקנה.

יעקב אדרי: אני אכבד כל סיכום של השר בוים, ובלבד שיהיה כיסוי תקציבי.

יעקב אדרי: אני חושב שהרעיון הוא טוב, הוא נכון.

אלכס מילר: השאלה היא אם במסגרת של הקיצוץ בתקציב של הסוכנות תהיה גם פגיעה נוספת בנושא הזה.

אלכס מילר: האם בדקתם ממי תקוצץ ההשלמה הזאת של הסוכנות, והאם אפשר לשמוע מכם שלא תהיה שום פגיעה בחיילים בודדים?

ארז חלפון: קיבלנו את הקיצוץ הזה באופן חד-צדדי, ללא שום התייעצות.

ארז חלפון: אף אחד לא דיבר אתנו, פשוט הודיעו לנו על קיצוץ של שני מיליון דולר.

ארז חלפון: זה לא יהיה אחראי, לא מבחינתי כמנכ"ל והשר יוכל להתייחס לזה, להגיד לך מי ייפגע ומי לא ייפגע.

ארז חלפון: אנחנו נצטרך לבדוק את הדברים.

ארז חלפון: מייד אדבר על הנושא הבא שאנחנו רוצים להכניס, אבל אני כרגע לא יכול להגיד לך.

ארז חלפון: אנחנו לקראת תקציב 2008, אנחנו נשב, ולאחר שנדע מה קורה אתם תדעו.

ארז חלפון: הנושא הוא חשוב מאוד.

ארז חלפון: אלכס מילר: הבעיה היא שהשנה נפתחת ואנשים צריכים לעשות את התוכניות.

חנוך צמיר: ל-2007 המשרד במקומותיו.

חנוך צמיר: הבעיה שלנו היא ב-2008, גם בגלל ששני מיליון הדולרים לא יוחזרו וגם בגלל שהשמועות אומרות שהקיצוץ יגדל מעבר לכך.

חנוך צמיר: אם זה יקרה, זה יפגע בתוכניות, אין ספק.

ארז חלפון: נושא נוסף שאנחנו רוצים בתוך מנהל הסטודנטים בשנת 2008 הוא לתת תוספת של שנות זכאות לאוכלוסיות מיוחדות ויותר מתקשות, לעשות הרחבה של זכאויות.

יעקב אדרי: קווקזים ובוכרים, בתנאי שיהיה כסף.

ארז חלפון: אנחנו מדברים על אוכלוסיות מיוחדות שאנחנו רוצים להגדיל את שנות הזכאות שלהן, כי אנחנו מאמינים שאם כל עולה יסיים תואר אקדמי, זה יפתח לו את כל הדרך קדימה לתעסוקה ולדברים אחרים.

ארז חלפון: אנחנו רוצים מאוד להגדיל את זה בשנת 2008.

ארז חלפון: עקב חוסר תקציבי אנחנו כרגע נתקלים בבעיה, ואנחנו מקווים שנוכל לקבל תוספת תקציבית לנושא הזה.

ארז חלפון: כמו שאמרתי, באגף הרווחה שמטפל בנוער עולה נתנו תוספת מתוך המשרד, של מיליון שקלים.

ארז חלפון: יושבת פה מנהלת אגף.

ארז חלפון: אנחנו מוכנים עם תוכניות נוספות לנוער בסיכון.

ארז חלפון: חסרים לנו כרגע שני מיליון שקלים כדי לממש אותן בשנת 2008, ואני מקווה שנוכל לקבל אותם.

ארז חלפון: המחלקה לעולי אתיופיה, יש לנו עדיין חוסר תקציבי, וזה מופיע בגרף.

ארז חלפון: בנושא דיור, עקב מצוקת הדיור הקשה, 5,000 עולים קשישים עדיין לא קיבלו דיור וממתינים לרשימות המתנה.

ארז חלפון: הגשנו לאגף התקציבים כבר במאי בקשה לבנייה של חמישה מקבצים נוספים.

ארז חלפון: סך הכול תקציב זה 38 מיליון שקלים בשנה.

ארז חלפון: הרשאה לעשר שנים מדברת על 380, על-מנת שנוכל לבנות חמישה מקבצים בשנת 2008, להתחיל כמובן להיכנס לתהליכי מכרז, עם כניסה לדירות ציבוריות, עם הוסטלים.

ארז חלפון: אנחנו מקווים שנוכל לתת מענה, כמובן אם התקציב יאושר.

ארז חלפון: זה מופיע גם במכתב לאגף התקציבים וגם במכתב שנמצא כאן בוועדה.

ארז חלפון: אם נעמוד בהמלצות של ועדת הגיור ונצליח להגיע ליעד, אם ייפתרו הבעיות, נצטרך עוד כתשעה מיליון שקלים כדי לתת את התוספת התקציבית.

סטס מיסז'ניקוב: מקבצי דיור של חמישה זה בסדר, אבל סך הכול זה יאכלס 1,000 איש.

סטס מיסז'ניקוב: החישוב הוא 200 יחידות דיור כפול חמש.

אלכס מילר: רק תוודאו שלא שמים להם אנטנות על הבניינים.

סטס מיסז'ניקוב: בוטלה תוכנית בפריפריה של שכירות ארוכת טווח.

יעקב אדרי: אתמול קיימתי דיון בנושא הזה, יחד עם המנכ"ל, עם חביב קצב ועם כל הצוות.

יעקב אדרי: הנושא לא סגור סופית.

יעקב אדרי: אנחנו מנסים לראות את כל האפשרויות בנושא הזה.

סטס מיסז'ניקוב: כמה עולה בסך הכול התוכנית הזאת?

חביב קצב: 8.5 מיליון שקלים בשנה.

סטס מיסז'ניקוב: וכמה אנשים נכללים בה?

חביב קצב: מדובר על 2,000 חוזים השנה.

סטס מיסז'ניקוב: רובם בפריפריה, נכון?

חביב קצב: לא, להפך.

חביב קצב: הרוב המכריע הוא בערי הביקוש, איפה שאין פתרונות לדירות ריקות.

ארז חלפון: התקציב הגמיש של המשרד, שבשנת 2001 עמד על 402 מיליון שקלים, נכון ל-2007 אנחנו עומדים על 218 מיליון.

ארז חלפון: אפשר לראות פה קיצוץ של כמעט 50% בתקציב הגמיש של משרד הקליטה משנת 2001 ל-2007.

ארז חלפון: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת סלומינסקי, בבקשה.

ניסן סלומינסקי: אני מתנצל שפספסתי את תחילת הישיבה, לכן יכול להיות שאשאל על דברים שדיברתם עליהם בהתחלה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רואים כאן באופן בולט מאוד אי ביצוע תקציב.

ארז חלפון: לא היית כאן, אני הסברתי.

ארז חלפון: יש לנו כמה תוכניות במספר זהה שהן על פני שנתיים.

ארז חלפון: לכן החוזים הם לשנתיים ולא לשנה אחת.

ניסן סלומינסקי: באיזשהו שנה זה היה צריך להשלים את עצמו.

ארז חלפון: כל הזמן זה לשנתיים.

ארז חלפון: דיברתי על כך קודם לכן.

יעקב אדרי: הניצול הוא גבוה מאוד, הוא מגיע כמעט ל-100%.

ארז חלפון: לא יהיה מצב של שקל שלא יבוצע עד סוף השנה ויחזור לאוצר.

ניסן סלומינסקי: שאלה שנייה, אתם מטפלים בקליטת עלייה, אבל מישהו צריך לדאוג שיבואו עולים.

יעקב אדרי: זה המנדט של הסוכנות.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שהאחריות היא אחריות שלנו, ואנחנו לא יכולים לסמוך.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע מה האינטרסים של הסוכנות ואיך הסוכנות עובדת.

ניסן סלומינסקי: לסוכנות יש כאן כפילויות.

ניסן סלומינסקי: יש קהילות שרוצות שהאנשים הטובים יישארו אצלם, וכמו ש-90% מהכסף שהם אוספים נשאר שם ולא מגיע למדינת ישראל, למרות שהעילה לאיסוף זה מדינת ישראל, אני לא יודע לגבי זה.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שאם לא יהיה במשרד אגף הסברה גדול, אגף שיטפל בלשכנע את העולים לעלות – למה שהם יעלו?

ניסן סלומינסקי: פה אנחנו צריכים לעשות הבחנה גדולה איך משכנעים עולים.

ניסן סלומינסקי: יש כאלה שהשכנוע האידיאולוגי לגביהם עוזר, ואתה רוצה שדווקא הם מגיעים.

ניסן סלומינסקי: יש כאלה שהנושא הביטחוני יכול לעזור.

ניסן סלומינסקי: ברגע שאין לכם שום תקציב לנושא הזה, אתם נתלים בגופים אחרים שיכול להיות שהם לא עושים, ואתם יכולים יום אחד באופן תיאורטי להישאר חסרי עבודה.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שבגלל הסוכנות או בגלל משרד הקליטה, למרות שמדינת ישראל לא החליטה על הפרטה, בפועל יש חברות פרטיות, עמותות, שעוסקות בנושא הזה, ודווקא שם יש הצלחה גדולה בנושא של הבאת עולים.

יעקב אדרי: יש החלטת ממשלה בעניין הזה.

ניסן סלומינסקי: השאלה שלי היא מה היחסים שלכם עם העמותות האלה והאם אתם מנסים ללמוד לפחות מההצלחה של חלק מהן כדי להפעיל את זה גם באופן ממלכתי ולא רק באופן פרטי.

יעקב אדרי: הסוכנות מנסה ללמוד מהעמותות האלה.

ניסן סלומינסקי: אני לא חושב שזה טוב שרק הסוכנות, שלא נמצאת פה והיא לא בשליטה של ממשלת ישראל, מטפלת בנושא הזה.

יעקב אדרי: היתה החלטת ממשלה לפני כחודשיים וחצי, שעוד גופים נכנסים לעניין הזה, "נפש בנפש" ו"עמי".

יעקב אדרי: היום שלושת הגופים האלה יוכלו ליהנות מתמיכות החל מה-1 בינואר 2008.

ניסן סלומינסקי: הייתי שמח שגם משרד ממשלתי ייכנס לנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: האם יש גם טיפול בנושא של החזרת היורדים?

סטס מיסז'ניקוב: זאת אחת התוכניות הגדולות ביותר.

סטס מיסז'ניקוב: הם דיברו על זה.

סטס מיסז'ניקוב: הוא גם יציג את זה ביום ראשון בממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: ארז, אני אשמח אם תעביר את המצגת לחברי הכנסת, שישלימו את הדברים.

ניסן סלומינסקי: אני שואל גם את הסוכנות, אבל האינטרס שלה הוא שונה.

ניסן סלומינסקי: מאחר שאתם מטפלים בחלק של היהדות של העולים שמגיעים לארץ, האם אתם מנסים לנסות לפתור את הנושא הזה לפני שמגיעים?

ניסן סלומינסקי: אני מדבר בעיקר על הגיור, אבל גם על לימודי השפה העברית.

ניסן סלומינסקי: כי אם יצליחו לפתור את זה שם, להערכתי זה יהיה הרבה יותר פשוט מאשר לפתור את זה בארץ.

ניסן סלומינסקי: לא בטוח שלסוכנות יש האינטרסים האלה, כי הסוכנות צריכה להביא כמויות.

סטס מיסז'ניקוב: זה בעייתי, כי הזרמים שקיימים בחו"ל לא תמיד יוכרו פה.

ניסן סלומינסקי: אם תביא גיור של רפורמים, לא הרווחת כי הבעיה תלווה את אותו אדם כל חייו.

ניסן סלומינסקי: הרב עמר מספר לי שהוא נוסע כל פעם למדינה אחרת ומנסה להקים שם בית-דין לגיור, מביא אפילו רבנים מהארץ לשם.

ניסן סלומינסקי: מאחר ששם אין הבעיות של הזרם שלוחץ על החמרה, הוא מנחה אותם.

ניסן סלומינסקי: לכן אם שם יגיירו אותם בתי-דין שהרבנות מקימה, הבעיה תיפתר שם הרבה יותר בקלות.

ניסן סלומינסקי: לכן השאיפה צריכה להיות לנסות לפתור את זה שם, לפני שמגיעים לפה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שאתם צריכים ללחוץ לכיוון הזה.

ניסן סלומינסקי: דבר נוסף הוא הנושא של הנוער, כבר מגיל צעיר להתחיל להרגיל אותו לבוא לארץ.

ניסן סלומינסקי: למרות שהוא יבוא לתקופה ויחזור, זה מכניס לו לראש שיגיע יום והוא יעלה לארץ.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שזה הסוכנות, אבל אני רואה בכם את המשרד שצריך לטפל בנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: מתי העולה מפסיק להיות עולה, אחרי כמה שנים?

ניסן סלומינסקי: לגבי הקליטה האתיופית, אנחנו רואים את הדברים הנוראים שקורים בעדה הזאת.

ניסן סלומינסקי: חלק מזה נובע מתוך התפרקות מוסד המשפחה שהיה באתיופיה מאוד סגור, עם מסגרת ברורה של היררכיה ופה הכול מתפרק.

ניסן סלומינסקי: נדמה לי שאותם עולים שמגיעים למוסדות של הציונות הדתית נקלטים וממשיכים הלאה, ויש כבר כאלה שמכהנים כרבנים ומגיעים לצבא.

ניסן סלומינסקי: שם הקליטה היא חזקה מאוד ומצליחה מאוד.

ניסן סלומינסקי: האם זה נותן לכם כיוון?

ארז חלפון: הם כולם בממלכתי-דתי.

אמנון כהן: זה חלק מהבעיה.

ניסן סלומינסקי: האם עקבתם כמה מתחילים במוסדות הלימוד וכמה נושרים בדרך?

ניסן סלומינסקי: האם אתם עושים פעולות כדי לנסות להביא עולים שנמצאים בסיטואציה של ספק – האם נעשית פעולת הסברה כדי להביא אותם למצב שילמדו, בעיקר בצבא אבל גם במקומות אחרים, ואחר כך גם יגיעו לגיור?

ניסן סלומינסקי: דבר אחרון, האם בדקתם, מכל אותם מכונים שמלמדים, כמה מתוכם מצליחים לעבור גיור, ולנסות לראות למה מכון מסוים מצליח שיגיירו מתוכו 90% ומכון אחר רק 5%?

ניסן סלומינסקי: צריך לנסות מזה להפיק לקחים, כדי לא לבזבז סתם את התקציבים, ובעיקר כדי שלא יהיו כאלה שילמדו הרבה ובסוף לא יצליחו להתגייר.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אמנון כהן, בבקשה.

אמנון כהן: אדוני השר, אני רוצה לברך אותך שבתקופה כה קצרה אתה עובר ממשרד למשרד אבל אתה עושה את זה בכישורים רבים, כאילו נולדת בשביל זה.

ניסן סלומינסקי: אני מצטרף לברכות לך ולמנכ"ל.

אמנון כהן: בגלל הרגישות החברתית שגילית בתפקידך הקודם כראש עיר, וקלטת הרבה עלייה ואתה מכיר את הדברים מבפנים, יותר קל לך להיכנס ללמוד את הסוגיה.

אמנון כהן: גם אתה, ארז, השתלבת כאילו נולדת שם.

סטס מיסז'ניקוב: ארז הוא בכלל תופעה.

סטס מיסז'ניקוב: הוא הרי לא היה ראש עיר של יישוב.

יעקב אדרי: אבל במשרד ראש הממשלה הוא טיפל בכל ראשי הערים.

אמנון כהן: אדוני השר, הדגש שצריך להיות הוא שהמשרד הוא לקליטת עלייה.

אמנון כהן: אתה לא הרבה מתעסק בעלייה עצמה, אלא בקליטת העלייה, אלה שכבר הגיעו צריכים לקלוט אותם.

אמנון כהן: מדינת ישראל קלטה גלי עלייה, וגל העלייה הרציני והמשמעותי למען המדינה שינה את כל הראייה ושינה את התרבות לחיוב.

אמנון כהן: גם מבחינה דמוגרפית יש השפעה משמעותית מהעלייה המסיבית של 1989, 1991 ו-1992.

אמנון כהן: אני חושב שכמדינה עשינו עבודה מצוינת בקליטה, אבל כמובן נשארו הרבה חורים שלא טיפלנו בהם בזמן.

אמנון כהן: לכן המשרד צריך להיות נגיש.

אמנון כהן: המשרד לא חייב לעבוד על-פי קריטריונים של שנים של עלייה.

אמנון כהן: הפרמטר צריך להיות אם קלטנו אותם נכון, אם הקליטה היתה נכונה וטובה.

אמנון כהן: לכן אם אנחנו לא קולטים אותם נכון, יש תופעות שאנחנו מדברים עליהן היום בקהילה האתיופית, כי לא טיפלנו כראוי כמדינה.

אמנון כהן: כמובן, טיפלנו בהרבה מאוד דברים, אבל נשארו חורים.

אמנון כהן: זה המקום וזה הרגע להתמקד באלה שהבאתי.

אמנון כהן: יכול להיות שפספסתי את ההורים שלו, אבל שהילד, הדור הבא, לא יהיה נכשל.

אמנון כהן: למשל בתחום של השכלה גבוהה.

אמנון כהן: בנושא של קליטת עלייה התחלתם לעשות עבודה טובה בנוגע לסטודנטים והתחלתם להרחיב את השנים כדי להגיד שדרך ההשכלה הזאת הוא ישתלב בחברה.

אמנון כהן: כי ההשכלה היא הכלי, כשם שלדייג נותנים חכה ולא דג.

אמנון כהן: אדוני השר, אני אעזור בכל מה שצריך.

אמנון כהן: האוכלוסיות שהרחבתם לגביהן, הקווקזים והבוכרים, חשוב מאוד לשלב אותם.

אמנון כהן: הייתי מעדיף שהם ילמדו בישיבות, אבל אם הם בחרו בדרך אחרת, אני רוצה לשלב אותם בהשכלה הגבוהה.

אמנון כהן: אני מבקש לדעת בכמה מדובר, כי העובדה שיש להם 10 שנים והרחבנו לעוד שלוש שנים ליוצאי צבא, לאחר בדיקה עולים 40-50 סטודנטים, זאת אומרת לא מטפלים בבעיה.

אמנון כהן: לכן תעשו בדיקה כמה ההרחבה הזאת, ואנחנו נעשה matching.

אמנון כהן: אני כבר אומר שאני אעזור לעשות matching בין המשרד לביני לבין הסיעה שלי.

זאב אלקין: יש לך אגף תקציבי פרטי?

ניסן סלומינסקי: לא, הוא יביא את העולים והם יביאו את הכסף.

אמנון כהן: אדוני השר, בנושא העולים מה שהכי חשוב הוא קורת-גג ותעסוקה.

אמנון כהן: לכן אני חושב שמקבצי דיור שהמשרד התחיל לעשות אותו פתר בעיות קשות ביותר, בעיקר בגיל מבוגר של זכאי הדיור הציבורי כמדינה.

אמנון כהן: לפחות כאן, במקצבי דיור, נעשתה עבודה מצוינת.

אמנון כהן: חביב עושה עבודה מצוינת.

יעקב אדרי: ועדיין יש תור ארוך ואנחנו מבקשים לקבל ארכה.

ארז חלפון: הבקשה של החמישה היא קטנה מדי?

ארז חלפון: מחר אגיש מאה.

אמנון כהן: צריך לראות עניינית, באילו אזורים, במה מדובר.

ארז חלפון: הבדיקה על החמישה נעשתה בצורה מקצועית, בכל עיר איפה צריכים.

יעקב אדרי: נתנו לפי הצריכה הכי גדולה.

אמנון כהן: גם בנושא תעסוקה, אם אנחנו רואים שקלטנו מהנדסים בשנות ה-90 וה-91 ועדיין הם לא עובדים בהשמה מקצועית, או רופא או כל תחום אחר, אני חושב שצריך לתת דגש אפילו חד-פעמי להוציא אותו מאותו מצב שהוא נמצא בעבודה מזדמנת.

יעקב אדרי: רופא שלא נהיה ב-1991 רופא, היום לא תחזיר אותו לרפואה.

אמנון כהן: אולי שיהיה מהנדס או מתכנת, לעשות להם הסבה לנושא אחר, כי בסך הכול הוא אקדמאי, אפשר לקבל ממנו משהו שיכול לתרום לחברה.

אמנון כהן: כקליטה תקלוט אותו טוב, תעמיד אותו על הרגליים כדי שיוכל לעמוד ולהרוויח שכר טוב, ואז לא נצטרך לתמוך גם בילדים שלו.

אמנון כהן: הנושא של ה- matching שיש היום, 75% ו-25% בנושא של קליטה בקהילה, גם פה צריך להרחיב את הפעילות.

יעקב אדרי: אגב, הקטנתי.

יעקב אדרי: ביישובי המצוקה היחס יהיה שונה, זאת אומרת המשרד ייתן 90% והיישוב ייתן רק 10%.

אמנון כהן: יש יישובים שמדינת ישראל או שר הפנים, לאחר שהקימו ועדה, פיטרו את ראשי העיר בערים האלה.

אמנון כהן: הערים האלה נכשלות בגלל סיבות כאלה או אחרות, כמו אופקים או לוד.

אמנון כהן: סיירתי באופקים.

אמנון כהן: אם תגיד לו אפילו 90%, בגלל ה-10% שאין לו הוא יפסיד את ה-90%.

אריה קורת: אין מצב כזה.

אריה קורת: הוא יכול לתת שווה כסף.

ארז חלפון: במקומות כאלה הוא לא נותן 10%, אלא מספיק שהוא נותן מקום לעשות בו את הפעילות.

יעקב אדרי: אם זה בצפון ובדרום, שידבר אתי.

אמנון כהן: אתמול הייתי באופקים, והוא אומר שיש לו בעיה לקבל את הסכום, בגלל matching.

אמנון כהן: לא רק לגבי משרד הקליטה, אלא גם ממשרד העבודה והרווחה.

אמנון כהן: כך גם בעיר לוד.

יעקב אדרי: אין שום בעיה באופקים.

יעקב אדרי: מה שהוא צריך הוא יקבל.

ארז חלפון: בעניין אופקים אין שום בעיה.

ארז חלפון: לגבי לוד יש עבודה מסודרת.

אמנון כהן: אני תומך בנושא של הקמת מקומות גיור.

אמנון כהן: אני חושב שגוף אחד צריך לרכז את כל הדברים, לפחות להקל בנושאים הבירוקרטיים שיש.

אמנון כהן: כמובן בהלכה הרבנים קובעים, אבל יש בירוקרטיה רבה סביב הנושא הזה ולכן יש דכדוך.

אמנון כהן: אנשים מתוסכלים.

אמנון כהן: אני חושב שהרב עמר הוא האישיות שיכול להוביל את המהלך הזה.

אמנון כהן: תעשו את זה כמה שיותר מהר ותחסכו סבל מאנשים.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת חרמש, בבקשה.

שי חרמש: לא נאמרה פה מילה על נושא של "נעלה", שגם הוא מימון ממשלה והסוכנות היהודית.

שי חרמש: אני רוצה לומר כמי שישב שם ארבע שנים וצופה היום על מה שקורה בנושא תקציב הסוכנות היהודית, שלטווח ארוך אנחנו צריכים להשתחרר מהנושא, כי לא יהיה להם הכסף.

יעקב אדרי: כבר היום אין להם.

שי חרמש: ישבתי על הקופה הזאת ארבע שנים, הכרתי את זה.

שי חרמש: התהליך הזה הוא תהליך של ירידה.

יעקב אדרי: אולי אתה רוקנת להם את הקופה.

שי חרמש: אם היו מציעים לרוקן אותם ליעדים בנגב ובגליל, הייתי שמח.

שי חרמש: אבל הם לוקחים את זה לדברים אחרים.

ניסן סלומינסקי: דיברנו על זה שצריך להתנתק לגמרי מהסוכנות.

שי חרמש: דבר שני, יושב פה מי שהמציא, בנה והקים את מינהל הסטודנטים.

שי חרמש: תהיה פה ירידה בתקציב מ-84 מיליון שקלים ל-70 מיליון שקלים תוך שנתיים.

שי חרמש: האם זה מבטא את העובדה שאין סטודנטים, שזה נושא שמאוד מדאיג אותי, או שאין כסף, שזה פחות מדאיג אותי.

שי חרמש: כי כסף אפשר לנסות להביא מפה ומשם, אבל אם מצאי הסטודנטים קטן פה, זה מדאיג אותי יותר מאשר מספרי ירידת העולים.

שי חרמש: דבר שלישי, רשות הגיור.

שי חרמש: אם אתם שואלים אותי מה הדבר הכי חשוב לעשות היום, זה לטפל בנושא הגיור.

שי חרמש: אני אומר את זה כאדם לא דתי.

שי חרמש: המעצורים שהיו והמהלך שאריאל שרון הוביל אותו, של רשות גיור אחת במשרד ראש הממשלה, עם הסכמה של ועדת נאמן על כל הזרמים – אם זה היום מתמוסס, זה סוף הדרך.

שי חרמש: אין קליטה בלי גיור.

שי חרמש: אני אומר את זה כאדם שלא עלה ארצה, אבי עשה את זה במקומי בשנת 1925.

שי חרמש: אם המציאות היא שעולה עולה ארצה והוא לא מגויר, אין קליטה בקו התחתון.

סטס מיסז'ניקוב: נכון.

שי חרמש: המעבר האחרון הוא מהפך שהכנתי אותו ארבע שנים ושילמתי עליו בשמחה רבה מחירים פוליטיים לא פשוטים בסוכנות היהודית.

שי חרמש: סוף-סוף קמים הקייסים ואומרים את מה שהם היו צריכים להגיד לפני חמש שנים.

שי חרמש: התשובה של הקייסים היא לאובססיה של גורמים יהודים בארצות-הברית, שהם לא צריכים את הפלאשמורה פה, הם צריכים תשובה לגבעת הקפיטול לצרכים פוליטיים מקומיים שלהם, והגיעה העת שתגידו את האמת לידידינו בארצות-הברית: אם אתם כל כך רוצים להביא עולים ולחלץ אותם מאתיופיה, שאחד מכם ייקח אחד אליו הביתה.

יעקב אדרי: כל המוסיף גורע בעניין הזה.

שי חרמש: אני מציע לחזק את הקייסים ולהשמיע את קולם של הקייסים בעניין הזה.

שי חרמש: אצטט את נשיאת אתיופיה, כששאלו אותה כמה פלאשמורה יש בארצה היא אמרה: אין בעיה, תגידו כמה אתם רוצים.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אלקין.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

זאב אלקין: לגבי הנוער, אני מברך את השר על ההחלטה שלו.

זאב אלקין: שמענו לפני שבועיים בוועדת משנה שעוסקת בנוער עולה את ההדים להחלטה להוסיף תקציב, אבל רציתי לפנות את תשומת לבך ואת תשומת לב המנכ"ל, שכאשר אתה קורא את ספר התקציב התמונה היא הפוכה.

זאב אלקין: משום שביעדי המשרד, גם הראשיים וגם המשניים, שמנוסחים בפרוזה בספר התקציב, הנושא של הנוער לא מוזכר.

זאב אלקין: יותר מכך, בהשוואה לספר התקציב משנה קודמת, היה שם בסוף נוער עולה בסיכון, ואפילו זה ירד.

זאב אלקין: אז היות שזה בסופו של דבר מה שאנחנו מאשרים לכם כדגל והמגדלאור שלאורו אתם פועלים, קחו את זה לתשומת לבכם.

יעקב אדרי: התקציב כפי שהוא מופיע הוא עדיין לא סופי.

יעקב אדרי: תהיה עדיפות חד-משמעית לנושא הנוער.

יעקב אדרי: דבר נוסף, יש תוספות שלי שאתם לא רואים אותן, דרך הנגב והגליל.

יעקב אדרי: אני נותן כסף לעניין הזה למשרד הקליטה ועושים פול ביחד.

יעקב אדרי: דבר שלישי, אנחנו מקווים מאוד שוועדת הכספים תסייע לנו עד סוף השנה הזאת בתקציב, ואז תראה את כל החבילה בשלמותה.

זאב אלקין: דיברתי על החלק המילולי.

ארז חלפון: בתקציבים זה מופיע בספר התקציב.

ארז חלפון: במילולי, היות שהתחלנו את הספר כבר במאי, זה עדיין לא היה.

ארז חלפון: כמובן שתוך כדי התקדמות הכי חשוב שיהיה תקציב, שלא יהיה מילולי.

ארז חלפון: תקציב יש, את הנושא המילולי עוד נשנה.

ארז חלפון: זה הופיע ביעדי המשרד במצגת הנוכחית.

זאב אלקין: בסופו של דבר זה החוק שעובר פה.

זאב אלקין: האם לא שקלתם לנסות לאחד את הכוחות השונים במשרד שעוסקים בנוער?

זאב אלקין: בתור מי שמוביל כאן ועדת משנה מיוחדת בעניין הזה, עד עכשיו לא הצלחנו לגלות את כל התקציבים.

זאב אלקין: התברר לנו שבמקומות שונים מאוד במשרד מטפלים בנושא זה מזוויות שונות, והשאלה היא אם לא כדאי להקים סוף-סוף מחלקת חינוך במשרד הקליטה ולאחד הכול תחת קורת גג אחת.

זאב אלקין: הנושא של הסטודנטים עלה כאן משני כיוונים.

זאב אלקין: שי דיבר על הצמצום מתוך המשרד, ואתם דיברתם על צמצום מתוך הסוכנות.

זאב אלקין: אני רוצה לשים מול זה תמונת ראי, וזה "מסע".

זאב אלקין: יש היום מצב אבסורדי: מדינת ישראל והסוכנות היהודית, כל אחת בזרוע שלה, מקצצים בנושא של קליטת סטודנטים, וביד שנייה נותנים תקציבים גדולים מאוד להביא סטודנטים שהחליטו בינתיים לא לעלות לשנה בארץ.

זאב אלקין: אני בעד "מסע", זאת מטרה ראויה, אבל אם אין לנו כסף לתת שנות לימוד לסטודנטים עולים ואנחנו פוגעים בזכויות שלהם, ואפילו על סף החלטה יותר דרמטית אולי לקצץ שנה או מעבר לכך, צריך לבדוק מחדש את ההיגיון של "מסע".

זאב אלקין: זה אותו כסף של המדינה.

זאב אלקין: לסוכנות בין השאר אין כסף, כי היא שיעבדה חלק גדול מהתקציב שלה ל"מסע", כי היא חשבה שהיא תמצא את כל הכסף ל"מסע" אצל גורמים פרטיים והיא לא מוצאת.

זאב אלקין: בסוף היא מודיעה לכם שאין לה שני מיליון.

זאב אלקין: במידה מסוימת יש כאן גול עצמי, יש כאן יד ימין שעושה דבר אחד ויד שמאל שעושה דבר אחר.

זאב אלקין: אני מציע לכם את הנושא כנושא לבירור מול משרד ראש הממשלה.

זאב אלקין: אתם יודעים שההשקעה ב"מסע" נעשית דרך משרד ראש הממשלה.

זאב אלקין: במסגרת של מדינה כמדינה, אני לא רואה בכך היגיון.

זאב אלקין: אם מדינת ישראל והסוכנות יכולים לפחות לשמור על המערכת הקיימת של זכויות סטודנטים עולים, אהלן וסהלן, אפשר לצאת עם "מסע".

שי חרמש: אם הסוכנות עומדת בהתחייבויותיה על תוכנית "מסע", היא היתה צריכה להעביר היום 50 מיליון דולר.

שי חרמש: אין חיה כזאת בעולם.

חנוך צמיר: הבעיה ב"מסע" שיש יותר תקציב מאנשים.

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: בנושא של עברית, שהצגתם במצגת, בעניין הוועדה.

זאב אלקין: אני פונה לשר, כי היא הוקמה בימיו של השר הקודם.

זאב אלקין: בעיני זאת נקודה ארכימדית.

זאב אלקין: אם הוועדה הזאת לא תביא למהפך אמיתי של כל מערך ההוראה באולפנים, השאלה היא לא תקציבית.

יעקב אדרי: גם תקציבית.

זאב אלקין: השאלה היא רמת ההוראה באולפנים והמבנה המסורבל והלא יעיל מול משרד החינוך.

זאב אלקין: אם לא תצא מהפכה מהוועדה הזאת, לא תהיה שום התקדמות בנושא של הוראת עברית.

זאב אלקין: כבר דחו כמה פעמים את מסקנות הוועדה.

ארז חלפון: לא דחו.

זאב אלקין: במקור המסקנות היו צריכים להתקבל הרבה לפני.

ארז חלפון: בדצמבר 2007.

יעקב אדרי: אתמול ישבנו עם הוועדה.

זאב אלקין: יש לי המלצה בעניין הגיור, בהמשך לדבריו של חבר הכנסת ליצמן.

זאב אלקין: אל תבדקו מספר לומדים בכל שנה.

זאב אלקין: הרי התוכנית הזאת פעילה כבר כמה שנים.

זאב אלקין: קחו פרק זמן של כמה שנים, תבדקו גורמים שונים שפועלים בתחומים של גיור, תבדקו איזה תקציב ממשלתי קיבל כל אחד מהם וכמה אנשים עברו גיור כתוצאה מזה, תסתכלו על הנתונים ותסיקו מסקנות.

יעקב אדרי: מה המסקנות שלך בעניין?

זאב אלקין: אני מכיר את הנתונים, אבל אני מציע לך לעשות את הבדיקה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת ליצמן, בבקשה.

יעקב ליצמן: תודה, אדוני היושב-ראש.

יעקב ליצמן: אדוני השר, האם המשרד משתתף ב"תגלית"?

ארז חלפון: לא.

יעקב ליצמן: לא שמעתי שיש לכם תוכנית עלייה חרדית.

יעקב אדרי: תגיד לנו מאיפה, נביא אותם.

יעקב ליצמן: יש עולים חרדים.

יעקב ליצמן: האם משרד הקליטה משתתף עם סטודנטים בני חו"ל שלא עולים?

יעקב אדרי: זה לא משרד הקליטה, זה משרד ראש הממשלה.

יעקב ליצמן: אני שואל על כך, כי בתקציב הישיבות הממשלה העבירה החלטה לבטל תקציב בני חו"ל, כי הם לא רוצים שילמדו כאן.

יעקב ליצמן: הם פחדו שאולי אחד מהם יישאר בארץ ואז אולי הוא יהיה יושב-ראש ועדת הכספים, כמוני למשל.

יעקב ליצמן: אחרת מה יש להם לפחד שהם יישארו כאן וילמדו?

יעקב ליצמן: אני הגעתי לכאן כתלמיד ישיבה ובאתי עם כל המשפחה שלי, אחים, אחיות, הורים.

יעקב ליצמן: עובדה שזה העידוד הכי גדול להביא עלייה.

יעקב ליצמן: אז מה הפחד שהממשלה החליטה לבטל את ההשתתפות לבני חו"ל שבאים לכאן ללמוד?

יעקב אדרי: על זה אמרו חכמנו: עניי עירך קודמים.

יעקב אדרי: בוא נדאג קודם לסטודנטים שיש לנו בעיות שאנחנו מתמודדים אתם.

יעקב ליצמן: ניסן סלומינסקי מוטרד מהשאלה כמה אנשים התחילו גיור וכמה סיימו.

יעקב ליצמן: אני דווקא מוטרד מדבר הפוך, כמה סיימו שלא התחילו.

יעקב אדרי: הרב ליצמן, אתה עכשיו אומר דברים שלא מתאים לך לומר אותם.

יעקב אדרי: אין דבר כזה.

יעקב ליצמן: אנחנו במדינה דמוקרטית.

יעקב ליצמן: לא ביקשתי תשובה, ואני אומר את זה בהמשך לדיון הקודם.

יעקב ליצמן: אני לא מדבר סתם, אני יודע על מה אני מדבר.

יעקב ליצמן: בשלב מסוים אני אדבר, אבל לא כרגע.

יעקב ליצמן: כשהייתי יושב-ראש ועדת הכספים סירבתי להעביר העברה תקציבית, על אף שראש הממשלה ביקש ממני בזמנו.

יעקב ליצמן: אז אמרתי אותו הנימוק.

יעקב ליצמן: מי שרוצה לבדוק את הפרוטוקולים מאז, שיבדוק.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: חברת הכנסת אורית נוקד, בבקשה.

אורית נוקד: אני רוצה לברך את השר, את המנכ"ל ואת המשנה.

אורית נוקד: אני חושבת שחשוב מאוד שלאנשים שממלאים תפקידים יש רגישות חברתית ואכפת להם מהנושאים שנמצאים תחת פיקודם.

אורית נוקד: זה בגדול עושה את כל ההבדל.

אורית נוקד: אני חושבת שבמקרה שלך, אדוני השר, העובדה שאתה גם השר שאחראי על הגליל והנגב מאוד מסייעת, כי אנחנו יודעים שדווקא האוכלוסיות החלשות, שבחלקן הגדול הן עולים ובני מיעוטים, נמצאות שם.

אורית נוקד: שמעתי עכשיו איך אתה פועל ומנסה לשלב, וזה יכול רק לסייע.

אורית נוקד: אני רוצה לברך על ההתמקדות בנושא של התקציב לנוער.

אורית נוקד: אני חושבת שעיקר העבודה היא בקליטה, על-מנת שמי שנמצא בחוץ ירצה להיכנס לשם, ומי שנמצא יוכל להרגיש שטוב לו.

אורית נוקד: הדבר קשור גם בתעסוקה ובטיפול מיוחד.

אורית נוקד: אני חושבת שכאן צריך לתת תשומת לב מיוחדת לנושא של האתיופים.

אורית נוקד: כשעברתי על חוק ההסדרים ראיתי שיש כוונה להקפיא את תקציב סל הקליטה.

יעקב אדרי: תפסנו את זה ברגע האחרון עם האוצר.

ארז חלפון: זה להקפיא את האפשרות לעדכן את סל הקליטה.

אורית נוקד: אני חושבת שצריך להתנגד לזה, יחד עם ההתנגדויות לכל ההקפאות שהן מאוד לא צודקות, במיוחד בתקופה שבה המדד עולה.

אורית נוקד: לתנועה הקיבוצית היה מפעל שהיה באמת מפעל יפה, שבא לתת את התמיכה הראשונית לעולים שהגיעו לארץ, והמפעל הזה כמעט נסגר.

אורית נוקד: אבל הודות לסיוע שהתקבל גם ממשרד הקליטה, יחד עם הסוכנות, יש מחלקה מיוחדת והמפעל הזה ממשיך, ועל כך צריך רק לברך.

אורית נוקד: אני לא רוצה להעלות נושאים אחרים שבאו לידי ביטוי בדברים של חבריי כאן, אבל אני רוצה לומר דבר שקשור לכלל האוכלוסייה, והוא קשור בתרבות.

אורית נוקד: התקציב של התרבות שלנו במדינה הוא זניח ואפסי, ואני חושבת שאם יוגדלו התקציבים לתרבות זה גם יאפשר לחלק לא מבוטל מהאוכלוסייה של העולים להשתלב ולהעשיר את עצמם ואותנו.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: סמדר, בבקשה.

סמדר אלחנני: יש מודעה בעיתונים וקול קורא להגיש בקשות.

ארז חלפון: את מדברת על הארגונים מעודדי עלייה.

ארז חלפון: יש כמה סוגי תמיכות.

ארז חלפון: סמדר אלחנני: זאת בדיוק השאלה שלי.

ארז חלפון: זה נושא שאני חוזרת אליו בהרבה מאוד משרדים, השקיפות.

ארז חלפון: סעיף 3א שמחייב חלוקת כספים לפי קריטריונים אחידים ושווים קובע שאת הסוגים למה הולך הכסף, לאילו נושאים, תהיה שקיפות יותר גדולה.

ארז חלפון: זאת החלטה של המשרד, של ועדת הכספים.

ארז חלפון: לא החלוקה לאיזו עמותה, אלא סוג התמיכה.

ארז חלפון: אצלכם זה מאוד ברור, נניח קליטת עולים חוזרים, סיוע לסטודנטים.

ארז חלפון: אין פירוט על כך.

ארז חלפון: לא כתוב כמה כסף נותנים לזה ולא כתוב לאילו סוגים.

ארז חלפון: יש מודעה שאומרת: אנחנו לא יודעים כמה כסף יהיה.

ארז חלפון: אני לא יודעת איך אנשים פונים אליכם.

ארז חלפון: נניח שאני עמותה, איך אני יודעת על מה.

יעקב אדרי: הם יודעים מצוין.

יעקב אדרי: עובדה שהמספרים שמגישים הם במספרים מדהימים, ואני מחפש איך לצמצם את זה משפטית.

סמדר אלחנני: זה בדיוק העניין.

סמדר אלחנני: יש משרדים שמפרסמים בסוף החוברת את חלוקת הכספים לעמותות, אילו עמותות קיבלו בשנה קודמת.

סמדר אלחנני: אצלכם אין את זה.

אריה קורת: אני מציע לך לפתוח את האתר של המשרד ותראי שם את כל הנתונים.

סמדר אלחנני: אבל זאת החוברת שחולקה כחוק, כדברי הסבר להצעת התקציב.

יעקב ליצמן: המנכ"ל אמר קודם שהכינו את החוברת באפריל, ולכן יש עדכונים שלא נכנסו.

סמדר אלחנני: אני מתייחסת לשנת 2006.

סטס מיסז'ניקוב: אני המון שנים עוסק בקליטה בקהילה מהצד השני, ומה שאריה אומר זה נכון.

סטס מיסז'ניקוב: הכול מפורסם באתר האינטרנט, מי קיבל בשנה שעברה.

סטס מיסז'ניקוב: אפשר לעקוב אחר הדברים.

סמדר אלחנני: זה לא היה צריך להיות בחוברת התקציב?

סמדר אלחנני: במשרדים אחרים נותנים את זה.

דני טופז: חוברת התקציב נכתבת על-ידי משרד האוצר.

סמדר אלחנני: לפני שבוע היה פה משרד הבריאות עם הרשימה.

סמדר אלחנני: אני מצטטת את עצמי, יש חוק שנקרא "כלל סמדר" שאומר אותו נתון שבא משני מקומות שונים, לעולם לא יהיה זהה.

סמדר אלחנני: כאן אני רואה את זה גם אצלכם, שבעניין מספר העולים יש לגבי 2006 שלושה מספרים.

סמדר אלחנני: האחד של הלמ"ס, האחד של החוברת שהגשתם פה והאחד של החוברת של חוק התקציב.

סמדר אלחנני: מישהו צריך להחליט על ההגדרות.

סמדר אלחנני: לגבי קיצוץ התקציב, אין לכם אומדן של העולים לשנת 2008.

סמדר אלחנני: אתם אומרים שתהיה ירידה, וזה מה שמסתמן לצערנו.

סמדר אלחנני: סל הקליטה הוא מכפלה.

סמדר אלחנני: התקציב הכי גדול שלכם, 700 מיליון, הוא מכפלה.

סמדר אלחנני: השאלה האם סל הקליטה שכתוב פה הוא המכפלה במספר העולים הצפוי.

סמדר אלחנני: אם כן, אז אין קיצוץ.

סמדר אלחנני: אם יש ירידה בעולים, אז זה לא קיצוץ במשרד.

יעקב אדרי: משרד האוצר נותן את סל הקליטה פר עולה.

יעקב אדרי: אנחנו מעריכים שיהיו 20,000.

יעקב אדרי: אם יהיו פחות, נקבל פחות.

ארז חלפון: חבר הכנסת סלומינסקי, לגבי מה שאמרת על תוכניות לסוכנות, אמרתי שהקמנו אגף לעידוד עלייה שמרכז את כל הנושא השיווקי.

ארז חלפון: כמובן, מי שעושה את הפעילות בחו"ל זה בעיקר הסוכנות היהודית.

ארז חלפון: התוכניות האלה משווקות כאן.

ארז חלפון: תוכנית לעסקים, תוכנית לתעסוקה.

ארז חלפון: עם זה הסוכנות יוצאת, כמובן גם עם תוכניות שלה, ומשווקת את זה לעולים.

ארז חלפון: לגבי העמותות, עצם המעבר של ה-17 מיליון ושל כל נושא התמיכות לארגונים מעודדי עלייה ממשרד ראש הממשלה למשרד הקליטה בוודאי לא עמד סתם, אלא ראינו בזה אפשרות לעבוד ביחד בשיתוף פעולה הדוק באפשרות לתת את המילה בשינויים שאנחנו חושבים שצריכים לעשות, ללמוד מהם מה הם עושים ולעשות את כל הכיוונים.

ארז חלפון: ברגע שאתה נותן את התקציב יש לך גם מילה וגם אפשרות ללמוד ולשפר את שיתוף הפעולה.

ארז חלפון: המטרה היא להביא יותר עולים.

ארז חלפון: לגבי הישראלים החוזרים, כפי שהצגנו, אנחנו יוצאים בתוכנית לשנת ה-60 למדינת ישראל לישראלים חוזרים.

ארז חלפון: התוכנית תוצג בממשלה ביום ראשון הקרוב.

ארז חלפון: הצגתי לוועדה את עיקרי התוכנית שבה אנחנו מקווים להביא מספר גדול של ישראלים חוזרים בשנת ה-60 למדינה.

ארז חלפון: לגבי גיור, יש הרבה בעיות.

ארז חלפון: יש 300,000 כרגע בארץ שצריך לטפל בהם.

ארז חלפון: אבל יש כרגע הוועדה ואני לא רוצה להיכנס לזה כי יש שם הרבה דברים מורכבים.

ארז חלפון: לגבי הנוער, כמובן שיש התוכניות של "תגלית" ו"מסע".

ארז חלפון: הן לא של המשרד, אבל זאת פעולה נוספת שמתבצעת שם.

ארז חלפון: שאלת במשך כמה זמן העולה מוגדר כעולה.

ארז חלפון: אוכלוסייה רגילה מוגדרת כעשר שנים עולה חדש, ואוכלוסייה חלשה כמו האתיופים מוגדרים כך כ-15 שנה לקבל זכאויות.

ארז חלפון: יש תוספות קטנות לבוכרים וקווקזים במנהל הסטודנטים.

ארז חלפון: הכול פתוח.

ארז חלפון: חבר הכנסת אמנון כהן, בהמשך למה שאמרת, אנחנו בהחלט רואים חשיבות בנושא של העולים שהגיעו בשנים היותר קודמות.

ארז חלפון: לכן במשרד אנחנו עושים כמה דברים.

ארז חלפון: דבר ראשון, עשינו שינויי זכאויות, זאת אומרת אם בעבר עולה חדש שהגיע כי היתה עלייה גדולה היה מקבל סיוע ממנהל הסטודנטים, הוא לא יכל אחר כך להיכנס ללשכה ולקבל עזרה בתעסוקה.

ארז חלפון: אנחנו שינינו את הנושא הזה.

ארז חלפון: היום עולה, בעיקר מי שכבר שנים רבות בארץ, יכול לקבל מגוון זכאויות, גם ממנהל הסטודנטים וגם זכאות.

ארז חלפון: הרחבנו את מענה הדברים.

ארז חלפון: לצערנו, עקב הקיצוץ של שני מיליון דולר של הסוכנות, עקב הקיצוץ במשרד, עקב הקיצוץ שאנחנו לא יודעים מה יהיה בשנה הבאה, אמור להיות קיצוץ במניין הסטודנטים.

ארז חלפון: אני לא יודע עדיין כמה הוא יהיה בפועל.

ארז חלפון: יש לנו כוונה, כמו שהשר אמר, להרחיב ולתת יותר שנים לאוכלוסיות נזקקות.

ארז חלפון: אני מקווה שנצליח.

ארז חלפון: בשאלה של ירידת התקציב מ-84 מיליון ל-70 מיליון, זה גם עניין של כסף מצד אחד, וזה גם עניין שמספר הסטודנטים ירד.

שי חרמש: יש פוטנציאל להביא עוד?

ארז חלפון: בנושא של סטודנטים אנחנו מאמינים שיש פוטנציאל.

אמנון כהן: גם מהנדסים, גם הנדסאים.

ארז חלפון: אנחנו בקשר בכל נושא ונותנים לזה עדיפות.

ארז חלפון: לגבי רשות הגיור, אני מקווה מאוד שזה יאושר.

ארז חלפון: חבר הכנסת אלקין, לגבי נוער עולה עניתי לך.

ארז חלפון: תקציבים יש.

ארז חלפון: נוער עולה הוא אחד היעדים המרכזיים של המשרד.

ארז חלפון: אם יהיה עוד אפשר לעשות שינוי נשנה, העיקר שהקצינו מתוך התקציב של המשרד.

ארז חלפון: כמו שהשר אמר, אני מקווה שנקבל תקציבים נוספים.

ארז חלפון: לגבי איחוד האגפים במשרד של נוער עולה ונוער בסיכון – אני מתנגד לדבר הזה.

ארז חלפון: נוער בסיכון צריך טיפול מסוג אחד וצריך אנשים מתמחים לנוער בסיכון.

ארז חלפון: נוער נורמטיבי צריך לקבל תוכניות אחרות.

ארז חלפון: אני חושב שכפי שהאגף כרגע מובנה, עם התוספת שיצאנו למכרז למנהל וממונה חינוך שיהיה איש שהגיע ממשרד החינוך, הוא אמור לתת את המערכת ואת המערכת העוטפת לכל העניין הזה.

ארז חלפון: לגבי הוועדה לאולפנים, כפי שהשר אמר, ברגע שנסיים ונשב נביא את זה, לא נחביא את המסקנות.

ארז חלפון: אנחנו עוד יותר מודאגים ממה שקורה ואנחנו רוצים לעשות שינוי בנושא הזה.

ארז חלפון: סמדר, אני כמנכ"ל לא מכיר הוראה לשים את זה בספר התקציב, אני אבדוק את הדבר הזה.

ארז חלפון: לגבי השינוי במספרים של החוזרים בין מה שהלמ"ס נותנים לבין מה שהסוכנות נותנת, יש בעיה בספירה של הקטינים החוזרים.

ארז חלפון: הלמ"ס לא רושם את הקטינים החוזרים, ואילו אנחנו כוללים גם את העולים וגם את הקטינים החוזרים.

ארז חלפון: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מודה לשר, שהגיע לא כל כך בריא אבל הגיע.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מודים למנכ"ל, שהסביר לנו מצוין, ולכל אנשי המשרד.

סטס מיסז'ניקוב: ננסה לעזור.

סטס מיסז'ניקוב: הישיבה נעולה.