ועדת המשנה לקליטת ילדים, נוער וצעירים עולים במערכת החינוך, כנסת 17, פרוטוקול מספר 45, 2007-11-26 12:30

זאב אלקין: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

זאב אלקין: הדיון היום, הוא למעשה דיון המשך של הישיבה הקודמת, מוקדש למעורבות, לתכניות ולתקציבים של המשרד לקליטת עלייה בנושא הזה של קליטת ילדים עולים.

זאב אלקין: אני תיכף אנסה לסכם לנו איפה היינו בדיון הקודם, אבל לפני זה אני אתנצל בפני הנוכחים, ייתכן שבמהלך הדיון אצטרך לעשות הפסקה קצרה של חמש דקות הנובעת מדרמות בחדר הסמוך בוועדת כספים ועניין פעוט שעלותו כמיליארד שקל לתקציב המדינה.

אריה קורת: זה קשור לתקציב התמיכות של המשרד?

זאב אלקין: לצערי תקציב התמיכות של המשרד לא הגיע לסדרי גודל כאלה, לכן התשובה היא לא.

זאב אלקין: אני אנסה להזכיר לכולנו, לפני שבועיים פתחנו בדיון שהוקדש כפי שאמרתי לפעילות המשרד לקליטת עלייה.

זאב אלקין: בוריס התחיל להציג לנו את הפעילות של האגף לקליטה בקהילה, ואז עשינו סוגריים ארוכים, שבמהלכם דווקא שמענו סקירה ראשונית ותמציתית משרה, בעיקר בפן התקציבי, מה קרה עם התקציבים בשנים האחרונות, כולל הבשורה על התוספת, שגם היום בדיון בוועדת כספים השר והמנכ"ל דיברו על כך שהתקבלה החלטה להוסיף תקציבים לנושא הזה של נוער עולה בסיכון במסגרת המשרד, ממקורות פנים משרדיים.

זאב אלקין: לאחר מכן חזרנו לבוריס ולתחילת הסקירה של תקציבי האגף לקליטה בקהילה, וקצת הלכנו לאיבוד כי ביקשנו מספר נתונים שונים כדי להשוות, גם על תקציב 2008 מה הולך לקרות, ואז הוא עוד לא ידע להגיד לנו, לפחות לפי ספק התקציב הנוכחי מה ההשלכות שלו, וגם לגבי הסוגייה של הניצול בפועל של 2006, 2007 הצפוי מול התקציבים שהיו, וגם ביקשנו הפרדה בין תקציבי בסיס לתקציב בפועל, וכאן הלכנו לאיבוד לדעתי לחלוטין.

זאב אלקין: יש שתי מסגרות תקציביות: יש מסגרת שהיא נובעת מהספר הכחול, מתורגמת לספר הירוק, זה בסיס התקציב.

זאב אלקין: ויש את המשחק שכל משרד ממשלתי עושה אותו, באמצעות העברות תקציביות שמאושרות בוועדת הכספים, שבסופו של דבר מביאות לתקציב בפועל, ובמסגרת הזאת יש כל מיני שינויים.

זאב אלקין: אני רק אזכיר, לדוגמא, דווקא באגף שאתה מייצג אותו נדמה לי זה דוגמא מובהקת לכך שהתקציב שלו בפועל, הפעילות לקליטה בקהילה ושילוב תרבויות, אחוז הניצול ב-2007 כבר בחודש אוקטובר 2007 היה מאה שלושים אחוז.

זאב אלקין: מה המשמעות של זה, שהתווספו תקציבים מסעיפים אחרים, ובסעיפים האחרים, כתוצאה מזה כמובן יש חוסר ניצול.

זאב אלקין: אז כשאנחנו מנסים פה להבין מה קורה עם התקציב, בגלל הפרקטיקה הזאת זה מחייב אותנו ללכת על שני מהלכים.

זאב אלקין: מצד אחד מה שמאשרים פה בכנסת זה תקציב הבסיס, והוא עובר כל מיני תהליכים, בדרך כלל תהליכים של קיצוצים משנה לשנה.

זאב אלקין: ומצד שני יש את השאלה מה קורה בפועל, מה עם התוספות התקציביות, למשל בדברים ששרה דיווחה לנו עליהם אז גם שם שמענו על כך שישנם תזוזות מאוד מרחיקות לכת בין התקציב בפועל לבין התקציב המתוכנן, נדמה לי שההפרש בשנת 2007 היה פי שניים.

זאב אלקין: דיווחת על שלושה מיליון ארבע מאות תקציב בסיס ועל תקציב בפועל כשבעה מיליון.

זאב אלקין: זה דוגמא.

זאב אלקין: אז אותו דבר גם אנחנו צריכים לגבי התקציבים האלה.

זאב אלקין: אז זאת שאלה אחת שבה קצת הלכנו לאיבוד והחלטנו לעצור בנקודה איפה שהיינו כדי לנסות להבין את התמונה לאשורה.

זאב אלקין: הסוגייה השנייה היתה כמובן סוגייה של מבט כלל משרדי.

זאב אלקין: אנחנו ביקשנו שאחד מהדוברים בשם משרד הקליטה, לא משנה לנו מי משתי היחידות שמייצגות את הנושא ידבר בשם המשרד כולו וייתן לנו את התמונה הכלל משרדית מה הם הזרועות של המשרד שמטפלות בנושא הזה של נוער עולה, ובאילו תקציבים וכו'.

זאב אלקין: כי גם כן היה רושם שיש הרבה דברים, לפחות כך נאמר גם בישיבה על ידי אנשי משרד שיש עוד ועוד דברים שהם קורים ומתבצעים על ידי המשרד, אבל מי שנוכח לא יכול לדווח עליהם כי זה לא אצלו.

זאב אלקין: ביקשנו איזושהי תמונת על כדי להבין מה קורה במשרד, כמו שאנחנו לעתים גם פונים לאודי ומבקשים ממנו תמונת על של משרד החינוך, גם לגבי יחידות תקציביות שהוא לא מופקד עליהן באופן ישיר.

זאב אלקין: עד כאן דברי הקדמה, ואני מחזיר את זכות הדיבור למשרד הקליטה.

אריה קורת: צהריים טובים לכולם.

אריה קורת: בעצם אנחנו כעת מגיעים מישיבה קודמת, שהתקיימה בוועדת הכספים, שבה השר והמנכ"ל הציגו את האני מאמין שלהם לגבי 2008 שבהם הם חזו וציינו את נושא הנוער כאחד הנושאים המובילים והמרכזיים של המשרד לשנת 2008.

אריה קורת: כפועל יוצא אני יכול כבר להודיע, וזה גם נמסר היום, המשרד יצא למכרז לראשונה, מכרז פנימי, ואחר כך הוא יהיה פומבי, לממונה על תחום חינוך.

אריה קורת: גם הדרישות של המכרז הזה הן בעצם שונות מאוד מכל המכרזים שהיו עד כה במשרד הקליטה, שבו אנחנו דורשים על הסף השכלה בתחום החינוך וניסיון בתחום הפדגוגי, בדרגות של ארבעים, ארבעים ושתיים, מי שמכיר את הדרגות האלה, זה ממונה תחום.

אריה קורת: זו אחת הדרגות הגבוהות בשירותי המדינה וגם במשרד.

אריה קורת: זה תקן חדש, כי לא היה תקן כזה, וזה מאוד חשוב.

אריה קורת: יש תאור תפקיד שישבנו עליו וחשבנו עליו מתוך רצון באמת לגבש את כל תהליכי העבודה של המשרד בתחום החינוך.

אריה קורת: זאת יחידה שתוקם במסגרת האגף.

אריה קורת: היא לא תבוא במקום האגפים האחרים שעוסקים בנושא חינוך, כל אחד באספקט אחר, כי כל אחד ימשיך לעסוק בתחום שלו.

אריה קורת: אבל ללא ספק שהוא יעסוק בנושא של התאום ובנושא של האיגום.

אריה קורת: הוא יהיה במסגרת האגף לקליטה בקהילה, אבל הוא ירכז את כל תחומי החינוך ברמה של התאום של האיגום.

זאב אלקין: במסגרת כלל משרדית?

אריה קורת: כן, וזה לא מבטל את הפעילות של האגפים האחרים שעוסקים בתחום של הטיפול הבלתי פורמלי בקרב נוער נורמטיבי.

אריה קורת: זאת אומרת, האגף שעוסק בעולי אתיופיה ושיקום השכונות, תיכף אני אפרוש בפניכם את כל הראייה ואת כל הפעילויות של האגפים.

אריה קורת: כאשר אנחנו יודעים שהמאסה הגדולה של הפעילויות היא בתוך האגף.

זאב אלקין: בתוך האגף, אני מנסה קודם להבין את מהות התפקיד, קודם כל מי יהיה הממונה עליו, זה אתה?

אריה קורת: כן, זה במסגרת האגף.

זאב אלקין: הוא יהיה כפוף אליך ישירות, לא תהיה עוד דרג ביניים בין שניכם.

זאב אלקין: עכשיו הבנאדם הזה למעשה בתוך האגף יהיה ממונה על כל פעילות בתחום החינוך?

אריה קורת: הוא יהיה קודם כל ממונה על כל תחומי החינוך שבאחריות האדם.

אריה קורת: זאת אחריות ישירה.

אריה קורת: הוא גם יתאם מול משרד החינוך את הפעילויות של החינוך הבלתי פורמלי וגם את הנושא של הנחלת הלשון למבוגרים.

אריה קורת: למרות שרק לפני כשבועיים מונתה, היום כבר יש ממונה על נושא של הנחלת הלשון במשרד, נבחרה מסרת שהיא בעצם תרכז את כל הנושא של האולפנים להנחלת הלשון, של כל הפרוייקטים של המשרד מול משרד החינוך ומול משרדים אחרים.

אריה קורת: ומעלייה תהיה או יהיה הממונה על נושא החינוך.

אריה קורת: כמובן שגם בנושא החינוך תחתיו יהיו אנשים שיעסקו הלכה למעשה בכל התחומים למיניהם.

אריה קורת: זה ללא ספק בא ומצביע על כיוון של המשרד, של הנהלת המשרד, לשים את הדברים האלו על השולחן, בראש האג'נדה שלנו.

אריה קורת: לא היה פשוט מול הנציבות להגיע לאפשרות של לפתוח תקן כל כך בכיר.

זאב אלקין: בדרישות הסף של התפקיד הוגדר גם ניסיון בתחום הקליטה או רק בתחום החינוך?

אריה קורת: בתחום הפדגוגי.

זאב אלקין: הוא לא צריך להיות בעל ניסיון בתחום הקליטה?

אריה קורת: לא, אבל כמובן שיש כישורים וגם יש ידע.

אריה קורת: ללא ספק שתהיה העדפה אולי, זה לא מופיע.

זאב אלקין: אתה יכול להסביר למה?

אריה קורת: הערה נכונה, לא היתה פה איזו שהיא החלטה, זאת הערה נכונה מה שאתה מציין פה, זה לא נלקח בחשבון.

אריה קורת: אבל ללא ספק מאחר שהפעילות היא פעילות בתחום קליטת העלייה במהלך הראיונות האישיים הנושא הזה יילקח בחשבון.

אריה קורת: בדרישות זה לא מופיע.

אריה קורת: הנושא המרכזי זה תואר ראשון בחינוך ורצוי השכלה בתחום הפדגוגי.

אריה קורת: מתוך כוונה שגם ניכנס לראשונה גם ברמה של התכנים ולא רק ברמה האדמיניסטרטיבית ארגונית.

אריה קורת: כי נכון להיום, אנחנו בעיקר נתנו מענה למסגרת הארגונית, פחות נכנסנו לרמה של התכנים בכל הפעילויות של המשרד, אם זה מול הרשויות או מול מסגרות אחרות שבהן אנחנו עובדים.

זאב אלקין: אפשר לקבל מכם את תאור התפקיד?

אריה קורת: כן, בבקשה, הוא פה.

אריה קורת: התהליך הוא תהליך פנימי, זה יצא קודם כמכרז פנימי, בתוך המשרד.

אריה קורת: אין כבר היום את המכרזים הפנים משרדיים, יש רק תהליך פנימי בתוך המשרד.

אריה קורת: בתום המועד הזה, אם לא ייבחר מישהו מתוך המשרד הוא ייצא החוצה לתפקיד פומבי.

זאב אלקין: יש לוח זמנים למכרז הפנימי?

אריה קורת: ודאי, זה רשום בפרסומים עצמם.

אריה קורת: אז זה כמובן, קודם כל בשורה מאוד חשובה כי זה בהחלט מצביע על כיוון.

אריה קורת: אני אומר עוד פעם, אנחנו נשאף שהוא גם ירכז, יתאם וייצור איגום משאבים של מכלול הפעילויות המשרד בתחום החינוך הבלתי פורמלי.

אריה קורת: לגבי תקציב 2008 ציינת נכון שבבסיס התקציב אתה לא רואה את סדרי העדיפויות שהמשרד קבע בנושא הנוער.

אריה קורת: אתה לא רואה את זה.

אריה קורת: אבל יש פה תהליך מעניין שגם ציינת אותו.

זאב אלקין: בבסיס התקציב אני לא רואה כלום כי בשני הדברים האלה בכלל אין סעיף כזה.

זאב אלקין: אני הרי לא רואה את הספר הירוק, אני רואה את הספר הכחול, ששם אני רואה את תקציב האגף בכלל.

אריה קורת: בספר הירוק יש למשל סעיף תקציבי אחד לנושא חינוך לנוער, והוא שלושה מיליון שקל, שהוא בדרך כלל מיועד עבור פרוייקט פלא, שזה הפרוייקט שלנו לתגבור לימודים.

זאב אלקין: זו נקודה ראשונה שאני מבקש ממך להבהיר לפרוטוקול ואולי לתקן חלק מהדברים שנאמרו כאן בישיבה הקודמת.

זאב אלקין: משום שנמסר לנו כאן, אפשר לבדוק את זה בפרוטוקול בישיבה הקודמת שתקציב התחום הזה, הסעיף 04.11.28 פעולות חינוך לעולים, שבשנת 2007 התקציב, הבסיס שלו היה שלושה עשר מיליון שקל, שמתוכם תשעה מיליון שקל הלכו לפלא.

זאב אלקין: כשנמסרו הדברים הייתי ספקני.

זאב אלקין: היה נדמה לי, היות ואני יודע שב-2006 הבסיס היה שלושה מיליון ומשהו, לא היה נראה לי הגיוני שיש קפיצה כזאת בבסיס.

אריה קורת: אני אתן לך נתון, שייראה לך עוד יותר לא הגיוני.

אריה קורת: למשל ב- 2008, בסיס התקציב לנושא חינוך הוא שלושה מיליון שקל.

זאב אלקין: וכמה זה היה ב- 2007?

אריה קורת: יש לי פה את הנתונים ואני יכול לתת לך, זה בסדר גודל דומה.

זאב אלקין: יש לך דף מהספר הירוק של 2007?

אריה קורת: יש לי של כל השנים.

אריה קורת: זה בעצם גם אחד הסעיפים שכמעט ולא השתנה, אם אתה רואה 2006, 2007 ו-2008 זה פחות או יותר אותו הדבר.

זאב אלקין: 2006 זה היה 3.7, אפילו כמעט 3.8.

אריה קורת: זה עומד על 3.7, 3.8, 3.3, פחות או יותר.

זאב אלקין: כלומר האינפורמציה שנמסרה לנו היא לא נכונה.

אריה קורת: זה בסיס התקציב.

אריה קורת: בפועל, זאת אומרת אם אני לוקח בחשבון את סך הכל סעיפי התקציב של האגף על בסיס התקציב אני מגיע בסדר גודל של כעשרים ושלושה מיליון שקל בשלוש שנים האחרונות.

אריה קורת: אני אבל בסוף שנה מגיע כמעט לחמישים שישים מיליון שקל.

אריה קורת: זה ב-2007.

אריה קורת: ואז יש פה תמונה מאוד מעניינת.

אריה קורת: ב-2007 בסיס התקציב היה 25.9 מיליון.

אריה קורת: אתה לא רואה את זה מלא כי יש עוד שני סעיפים של האגף שמופיעים בעמוד אחר.

זאב אלקין: אז בוא תעשה לנו קריאה מונחית.

אריה קורת: יש עוד שני סעיפים.

אריה קורת: אחד זה העצמת השפה, שהוא מופיע בנפרד.

אריה קורת: בספר הירוק.

אריה קורת: בכחול אתה לא תראה את זה.

אריה קורת: בכחול תראה את זה בתוך משהו אחר.

אריה קורת: יש לי את זה גם בצילום של 2007.

אריה קורת: ציינתי את זה בכתב יד.

אריה קורת: יש 30.10.01.20 זה קליטה בקהילה, ב-2007, שפה יש לי חמישה מיליון שקל, ובהעצמת השפה יש לי עוד שלושה מיליון שקל.

אריה קורת: ביחד אני מגיע לסכום שציינתי קודם.

אריה קורת: אתה יכול לצלם את העמוד של 2007 גם.

אריה קורת: ואז זאת התוספת לשישה עשר מיליון שאתה רואה בספר הכחול.

זאב אלקין: יכול להיות שאני בכלל לא רואה את זה בכחול?

אריה קורת: אתה רואה את זה, למשל סעיף 20 אולי אתה רואה את זה חלק מעידוד עלייה אולי.

זאב אלקין: אני מסתכל, זה 10.01.20.

אריה קורת: תראה את העמוד שעכשיו העברתי אליך של 2007.

זאב אלקין: תכנית לעידוד עלייה וקליטתה לשנים 2007-2009, ואז יש סיכום גלובלי של ששים ותשעה מיליון.

אריה קורת: בדיוק.

אריה קורת: מתוך זה יש לי חמישים מליון, ופה אתה רואה את זה בנפרד.

אריה קורת: אתה רואה את שני הסעיפים.

אריה קורת: אז אם אתה מחבר את שני העמודים האלה אתה מקבל, נגיד לגבי 2007 לתקציב של עשרים וחמישה, עשרים ושישה מיליון.

זאב אלקין: זה בסיס התקציב של כל האגף שלך?

אריה קורת: בדיוק, של כל האגף.

אריה קורת: וגם ב-2008 תראה תמונה דומה.

אריה קורת: אני רק מקווה שב-2009 זה כבר הכל יופיע בעמוד אחד.

אריה קורת: אז לכן ב-2007 בסיס התקציב היה כעשרים ושישה מיליון שקל, בפועל יש לי היום כחמישים וחמישה מיליון שקל.

אריה קורת: מתוך זה לתחום החינוך הוצאנו כעשרים ושניים מיליון שקל, שזה בעצם כארבעים אחוז מהתקציב.

אריה קורת: אם אתה הולך מול בסיס התקציב אז בעצם תראה שהוצאנו את כל בסיס התקציב בעצם, שזה עבור הרבה מאוד תחומים, כולל כוח אדם, הוצאנו לנושא חינוך.

זאב אלקין: אתה יכול להצביע לנו מול הספר הירוק איפה בדיוק וכמה?

אריה קורת: לא, אתה לא תראה את זה כבר מול הספר הירוק כי התוספות הן עודפי תקציב משנה קודמת שלא נוצלו.

זאב אלקין: בסדר גמור, אבל הם בטח יצטרפו לאחד מהסעיפים של הספר הירוק.

אריה קורת: לא, בספר הירוק הם לא מופיעים, כי הם בשלב הרבה יותר מאוחר.

זאב אלקין: לא, אבל כשעשית אותם העברה תקציבית אתה צירפת אותם לסעיפים.

אריה קורת: חלק מהעודפים חזרו אלי עם אותם סעיפים.

אריה קורת: סעיפים אחרים של האגף.

אריה קורת: זה אפיק אחד.

אריה קורת: האפיק השני הוא כתוצאה מהסכמים קואליציונים, והעברות פנימיות בתוך המשרד.

זאב אלקין: שהם כן היו צריכים להצטרף לאחד מהסעיפים.

אריה קורת: יכול להיות.

אריה קורת: כך הגעתי לתקציב של כחמישים מליון שקל לשנה.

אריה קורת: של כל האגף.

אריה קורת: ומתוך זה כעשרים ושניים מיליון הוקצה לנושא של החינוך הבלתי פורמלי.

זאב אלקין: ששוב, זה רק האגף שלך?

אריה קורת: רק האגף שלי.

זאב אלקין: מעבר לאגף שלך, ולמה ששרה דיווחה לנו, יש עוד פעילויות?

אריה קורת: בסך הכל, אם אני עושה סיכום של כל התקציבים של המשרד בנושא של החינוך הבלתי פורמלי, כולל נוער בסיכון, שזה באחריות שרה כהן, אני מגיע פלוס מינוס, מתקרב לארבעים מיליון שקל.

אריה קורת: ב-2007.

זאב אלקין: לא בבסיס התקציב.

אריה קורת: לא, בסיס התקציב זה משהו חד פעמי.

זאב אלקין: עכשיו מתוך הארבעים מיליון שקל האלה כמה בבסיס התקציב?

אריה קורת: מתוך זה בבסיס התקציב, אני יכול להגיד לך בבסיס התקציב של האגף.

אריה קורת: בסיס התקציב זה נתון ראשוני.

אלי זרחין: אריה, זה לפני matching?

אריה קורת: זה תקציב נטו, כולל הפרוייקטים של שרה כהן הכוללים מוקדי קליטה לעולי אתיופיה.

זאב אלקין: בואו ננסה לפצל את הארבעים מיליון.

זאב אלקין: בתוך הארבעים מיליון האלה, אמרנו התקציב אצל שרה זה תשעה מיליון נכון?

שרה כהן: לא, התקציב שקשור לנושא של פעולות רווחה לעולים, שבתוכו אני ציינתי שהוא מחולק בגדול לנושא של נוער בסיכון, נושא של התמכרויות והתמודדות עם אלימות במשפחה.

שרה כהן: בסיס התקציב ל-2007 זה היה שלושה מיליון ארבע מאות.

שרה כהן: בפועל בשנת 2007 אני עובדת מתוך תקציבים פנימיים על כשבעה מיליון שש מאות.

זאב אלקין: הם לא כולם של חינוך?

שרה כהן: לא.

שרה כהן: הערכה שלנו שכחמישה מיליון מתוכם, הם של נוער בסיכון.

אריה קורת: במסגרת עלייה קהילתית כשלושה וחצי מיליון שקל.

אריה קורת: עוד פעם, כהערכה.

אריה קורת: אחד מהתפקידים של אותו ממונה יהיה גם לעסוק בכל התחומים האלה, זאת אומרת ליצור איגום משאבים ותאום בין האגפים השונים שעוסקים בנושאים האלה.

זאב אלקין: איך זה מתקשר לחינוך בתוך עלייה קהילתית?

אריה קורת: במסגרת הזאת יש פרוייקטים בתחום החינוך.

אריה קורת: חוגים, אחרי הצהריים מועדוניות וכו'.

אריה קורת: אחר כך יש את מוקדי קליטה של עולי אתיופיה.

אריה קורת: זה במחלקה האתיופית, שהם אחראים על המוקדים.

אריה קורת: אז זה ללא כוח אדם, רק עבור פעילויות, זה כמיליון מאה.

אריה קורת: נוסף יש להם כוח אדם שמפעיל את כל הפרוייקטים האלה.

אריה קורת: שגם זה ממומן מהתקציבים.

זאב אלקין: אבל לא הכל עוסק בנוער?

אריה קורת: לא.

אריה קורת: מיליון מאה זה בנושא נוער, מתוך הארבעים מיליון.

זאב אלקין: מתוך הארבעים מיליון, מיליון מאה זה בתוך המוקדים האלה.

זאב אלקין: אנחנו בינתיים ספרנו חמישה, שלושה וחצי ומיליון מאה.

שרה כהן: אני רוצה להעיר כאן משהו.

שרה כהן: נכנסו במהלך 2007 רכזי חינוך בכל עשרים מוקדי הקליטה, שזה תפקיד חדש, שהוא נכנס מתוך התקציב של המחלקה האתיופית.

זאב אלקין: בנוסף למיליון מאה?

שרה כהן: כן, בנוסף.

שרה כהן: זה תקציב שהוא להעסקת כוח אדם.

אריה קורת: אני נותן לכם פה, חשוב לי שתראו תמונת מצב, אל תתחילו עכשיו לבדוק אותי על כל שקל.

אריה קורת: תראו פה תמונת מצב שהמשרד רואה חשיבות בנושא הזה, ומוביל את הנושא הזה, ויוצר איגום משאבים גם לכספים שלא מופיעים בבסיס התקציב.

אריה קורת: וזה חשוב לציין.

אריה קורת: אם זה אלף מאה או אלף חמש מאות זה כבר לא חשוב.

אריה קורת: חשוב שתראה תמונת מצב.

זאב אלקין: לנו זה חשוב.

אריה קורת: בסדר, אתה רואה תמונה.

אריה קורת: באת עם שלושה מיליון שקל על בסיס התקציב, והנה אנחנו בסופו של יום יוצאים עם תקציב של ארבעים מיליון.

זאב אלקין: אבל אנחנו כאן, הרי משפט שאמרת כרגע כוחו היה יפה לדיון הקודם בוועדת הכספים בבוקר.

זאב אלקין: כי שם במסגרת הדיון הכללי בתקציב של כל המשרד באמת משפט מהסוג הזה הוא נותן איזו שהיא קריאת כיוון ואין זמן ואין יכולת לרדת לעומק הדברים.

זאב אלקין: אנחנו מכונסים כאן כבר ישיבה שנייה ברציפות, ונשב עוד ישיבה, ועוד ישיבה עם נזדקק, כדי להבין לעומק איך התקציב הזה בנוי.

זאב אלקין: כמו שישבנו עם אודי מספר ישיבות טובות, קצת הוצאנו לו את הנשמה בניסיון להבין איך בנוי התקציב בעיניו ואיך זה מדבר עם הספרים שנמצאים אצלנו, וזה לא פשוט.

אריה קורת: שיקום השכונות למשל, יש היום פרוייקט של שיקום שכונות שהמשרד מעביר כספים למשרד השיכון בנושא שיקום שכונות, זה שני מיליון שקל.

אריה קורת: מתוך זה כשמונה מאות אלף שקל הולך לנושא חינוך.

אריה קורת: אנחנו מעבירים היום לפרוייקט הלאומי כשלושה מיליון שקל לנושא של חינוך.

אריה קורת: מתוך התשעה מיליון שמקבלים מהממשלה.

אריה קורת: שלושה מיליון זה לנושא של חינוך.

אריה קורת: כעשרים ושלושה מיליון זה של הקליטה בקהילה, עשרים ושתיים וחצי.

אריה קורת: עכשיו הכנסתי פה גם את נושא של מסד קליטה, שאמנם לא כל התקציב הוא של משרד הקליטה, אבל סך הכל מסד קליטה, בשיתוף הג'וינט ומשרד החינוך ומשרדים אחרים מגיע היום לנושא של חינוך בלתי פורמלי לשלושה וחצי מיליון שקל.

זאב אלקין: אבל כמה מתוכם משרד קליטה?

אריה קורת: כמיליון שקל.

אריה קורת: פחות או יותר אנחנו מגיעים לכ- 35.5 מיליון.

זאב אלקין: סיימנו את הספירה, זה יוצא לי עשרים ושניים אצלך וחמישה אצל שרה, עשרים ושבעה, בסביבות שלושים ושישה, שלושים ושבעה מיליון.

אריה קורת: וזה נתון בהחלט מכובד.

זאב אלקין: משתווה פחות או יותר לתקציב של משרד החינוך אצל אודי.

אריה קורת: זה מכלול גדול מאוד.

אריה קורת: אני חוזר שוב, ברגע שיהיה במסגרת האגף ממונה על הנושא הזה אנחנו ניכנס יותר לעומקם של הפרוייקטים, לאיגום משאבים ולתאום הרבה יותר גדול ממה שפועל היום.

אריה קורת: זה ללא ספק שאחד התפקידים הראשונים שאני ארצה שהוא יעשה.

זאב אלקין: עכשיו אנחנו ניקח זכוכית מגדלת, וניגש למרכיב העיקרי של התקציב הזה שזה עשרים ושניים מיליון.

זאב אלקין: אתה יכול לפלח את זה?

אריה קורת: בבקשה.

אריה קורת: אנחנו מדברים על 2007.

זאב אלקין: אם אתה יכול על כל דבר גם להגיד מה הצפי, אם הספר הכחול יאושר כמות שהוא כרגע, ומתוך הדינמיקות שיש במשרד שאתה מכיר אותן שנים רבות, מה הצפי שלך מה הולך לקרות עם הדברים האלה ב-2008.

זאב אלקין: בוא נגיד ככה, באותם מקומות שאתה צופה שינוי, לטובה או לרעה, שינוי משמעותי, לא שינוי שולי, אלא יש משהו שהולך להתבטל, או מסיבות תקציביות או מסיבות מקצועיות, או יש משהו שהולך להתווסף, אז תציין לנו.

זאב אלקין: אבל אנחנו נקיים דיון על 2007 עם הבזקים כאלה לקראת 2008 באותן נקודות שצפוי שינוי משמעותי.

אריה קורת: קייטנות קיץ לילדים יוצאי אתיופיה זה מיליון שמונה מאות.

אריה קורת: אנחנו העברנו עכשיו כחמישה מיליון שקל לרשויות המקומיות בגיל פעילויות לתגבור לימודי, חוגי ספורט, מוזיקה, חיזוק הזהות היהודית והישראלית.

אריה קורת: באמצעות אפיק העזבונות, העברנו כמאתיים אלף שקל לפרוייקטים בתחום החינוך.

זאב אלקין: מאתיים אלף שקל לתחום החינוך לאיזה סוג דברים?

אריה קורת: לעמותות, עזבונות ותמיכות ביחד, כמיליון וחצי עבור פעילויות של העמותות בתחום החינוך הבלתי פורמלי.

זאב אלקין: איזה אחוז זה תפס בתוך התמיכות הנושא הזה?

אריה קורת: בנושא התמיכות כארבעים וחמישה, פחות מחמישים אחוז.

אריה קורת: התמיכות עמדו השנה על שני מיליון חמש מאות.

בסעיף התקציבי כמה תוספת היתה לך?

אריה קורת: תוספת מתוקף הסכם קואליציוני.

זאב אלקין: ב- 2006 לא היה?

אריה קורת: לא.

זאב אלקין: וממשאבים פנימיים?

אריה קורת: ב-2006 היה כחמישה מיליון שקל לתמיכות.

אריה קורת: היתה תוספת, יש ירידה.

אריה קורת: בסיס התקציב בנושא תמיכות ב-2007 עמד על חמש מאות אלף שקל.

זאב אלקין: בסך הכל, הקופה לתמיכות ב- 2007 ירדה בהשוואה ל- 2006, לכן תוספת קואליציונית השלימה רק חלקית את הפער.

זאב אלקין: מבחינת הגופים שפועלים בשטח הם הרגישו קיצוץ בסדר גודל של חצי.

אריה קורת: גם מספר הארגונים שקיבלו תמיכה ירד משמעותית.

אריה קורת: כי ב-2006 היו כמאה ארבעים עמותות שקיבלו תמיכה, ב-2007 היו רק כשמונים עמותות.

זאב אלקין: אני הבנתי שב-2008 בסיס התקציב הוא שלוש וחצי, שזה אומר שזה גידול משמעותי מאוד.

אלי זרחין: הסכם קואליציוני הבטיח matching.

זאב אלקין: אתה כבר יודע מה שאפילו ראש ממשלה עוד לא יודע להגיד.

אלי זרחין: יש דברים שידועים כבר.

זאב אלקין: מה זה ידועים, עוד לא הצביעו על תקציב המדינה, עוד לא נחתם שום הסכם קואליציוני.

אלי זרחין: אני מאמין שבקטע הזה זה מה שיהיה.

אריה קורת: זה זכותו.

אריה קורת: אני לא יכול להגיד את זה, אבל אני חושב שהוא צודק.

זאב אלקין: אני לא יודע איך תיראה הקואליציה כשיצביעו פה על התקציב ואתה כבר ידוע איזה הסכם קואליציוני יהיה.

זאב אלקין: זה מצויין.

אריה קורת: יש לנו פרוייקט להעצמת השפה לילדים עם הטלוויזיה החינוכית, שזה חטף פתח, וב-2007 בנינו עוד שתי תכניות בסך של כשני מיליון שקל.

אגב, איך מתחברים לתכנית הזאת, צריך לשלם מנוי?

אריה קורת: לא, בכלל לא, זה בערוץ 22, 23, 11.

אריה קורת: היה לנו פרוייקט עם מוזיאון הילדים בחולון, כאלפיים חמש מאות ילדים בגילאי שלוש עד שבע.

אריה קורת: לזה היה מאה חמישים אלף שקל.

אריה קורת: ביקור במוזיאון, מבחינת העשרה ופעילות תרבותית.

זאב אלקין: זה היה בשפות העולים?

אריה קורת: תראה, ילד אתיופי או ילד עולה מכל מדינה שהיא עדיין אין לו את היכולת ולא את האמצעים להגיע לבד עם משפחתו לביקור במוזיאון הילדים.

אריה קורת: סיבסדנו משמעותית את הכניסה, ילד שילם חמישה שקלים, והוא יחד עם ההורים היו וטעמו את החוויה.

זאב אלקין: מישהו ארגן את זה?

אריה קורת: אנחנו ארגנו ילדים ממשפחות של עולים.

אלי זרחין: פנתה אלינו רכזת קליטה ואמרה אלי, אם יש לך ילדים, לנו יש אוטובוס ואפשרות לעשות.

אלי אתה קרוב לצלחת.

השאלה איך הגיעו לאלה שלא קרובים לצלחת.

אלי זרחין: לא יודע איזה צלחת, אני פשוט עובד שם.

אריה קורת: זו תמיד בעיה.

אריה קורת: כל פרוייקט שלא נעשה תמיד נשאלת השאלה הזאת ואנחנו תמיד בבעיה.

אריה קורת: אבל יש לנו היום בכל יישוב יועץ לקליטה של האגף, והוא בעצם מגיע לכל מוקדי הקליטה, הוא מגיע לכל המקומות איפה שהעולים נמצאים, לריכוזים.

אריה קורת: אני אשמח פעם לבוא ולפרוש את פעילות האגף.

אריה קורת: בכל יישוב שבו יש ריכוז גדול של עולים, מעל לשלוש מאות עולים ביישוב, יש לנו יועץ לקליטה בקהילה מטעם האגף.

אריה קורת: הוא בתוך משרד הקליטה והוא בעצם מרכז את כל הפעילות של האגף ביישוב.

אריה קורת: אנחנו עובדים היום מול מאה עשרים יישובים, רשויות, מועצות איזוריות.

אריה קורת: יש כמה יועצים שמכסים כמה יישובים.

אריה קורת: האחריות שלו, לכל רכז יש אולי שלושה ארבעה יישובים, האחריות שלו היא להגיע לכל מוקד.

זאב אלקין: אם ברשות מקומית יש רכז קליטה, עובדים אחד מול השני.

אריה קורת: אבל אם יש עמותות מקומיות, פרוייקט כזה או אחר, הוא איש הקשר שלנו.

אריה קורת: אם זה הפרוייקטים של אלי אז מול אלי יש יועץ בלוד או בקרית גת שהוא עובד מולו.

אריה קורת: אם אנחנו עדיין בקטע של פעילויות העשרה, אז למשל העברנו תקציב של מאתיים חמישים אלף שקל למועצת תנועות הנוער עבור פעילויות של בני נוער.

אריה קורת: זה נושא שגם כן העליתם אותו כאן בשעתו והבטחנו לסייע.

זאב אלקין: אתם התניתם את התוספת הזאת במשהו?

אריה קורת: התנינו ב- matching שלהם לנושא הזה.

זאב אלקין: matching שלהם לעומת מה שהיה בשנה קודמת?

אריה קורת: כן, ודאי.

זאב אלקין: כי הם השקיעו גם ככה.

אריה קורת: נכון, אבל אין להם תפקיד מסומן לקליטת עלייה.

אריה קורת: יש שם בעיות, חבל שאודי לא פה.

אריה קורת: אנחנו בנינו סולם משותף עם תנועות הנוער עבור מה נותנים את הסיוע.

אריה קורת: אני בשלב מסויים הייתי מוכן להגדיל את התקציב, רק לא היה להם matching, והתנאי שלי היה שיהיה matching, שהכסף שלי יהיה שקל מול שקל של משרד החינוך לנושא הזה.

אריה קורת: היה לנו ב-2007 פרוייקט עם קרן הקיימת שנקרא מאירים את הנגב, שמביאים בני נוער מכל הארץ לביקור בנגב.

אריה קורת: הוא יהיה עכשיו בחנוכה.

אריה קורת: וגם פה אנחנו מגיעים אל אוכלוסיות.

אריה קורת: אני לא יכול להבטיח לך שאנחנו מצליחים להגיע לכל האוכלוסיה.

אריה קורת: לזה הוקצבו כארבעים אלף שקל.

אריה קורת: אחר כך יש לנו פרוייקט פלא, שאנחנו מעבירים למשרד החינוך, גם כן אודי לא פה, צביקה פה.

אריה קורת: חשוב להגיד שאני חושב שזה פעם ראשונה וזה שני המשרדים היחידים שיצאו עם מכרז לפרוייקט אחד כדי ליצור איגום משאבים.

אריה קורת: כי עד אחד משרד הקליטה עבד מול החברה למתנ"סים בנושא פלא ומשרד החינוך עבד.

אריה קורת: נכון שהיתה הפרדה וכל אחד עשה אוכלוסיות אחרות, אבל לראשונה יצאנו במכרז משותף, עם איגום משאבים מוחלט, שהמשרד מעביר למשרד החינוך תקציב של למעלה משמונה מיליון שקל לנושא של פלא.

אריה קורת: שמונה וחצי זה בפועל.

אריה קורת: זו שנה ראשונה, וצביקה יעיד שלא היתה שנה קלה ולא היתה שנה חלקה, והוא כבר בקושי אומר לי שלום.

אריה קורת: אבל בכל זאת זה לא פשוט לקחת שני משרדי ממשלה, ליצור ועדה משותפת, לשבת מול חברה חיצונית, להגיע לתאום מקסימלי, אני חושב שהיתה שנה בעייתית, מורכבת, אבל אני מקווה שאנחנו יוצאים ממנה.

צביקה לוטן: שילמנו הרבה שכר לימוד.

אריה קורת: הוא אופטימי.

אריה קורת: היה לנו פרוייקט עם הסוכנות היהודית של בגרות בעלייה בסך של חצי מיליון שקל.

אריה קורת: הפרוייקט שהוא נתן מענה רק לנושא של בגרויות באותם יישובים שבהם פרוייקט פלא לא פועל.

אריה קורת: בסך הכל פרוייקט פלא לא פועל בכל היישובים.

אריה קורת: אנחנו מנסים היום להגיע ולתת מענה לכל היישובים.

זאב אלקין: זה היה עם matching עם הסוכנות?

אריה קורת: כן, ודאי.

אריה קורת: שקל מול שקל.

זאב אלקין: ומי הפעיל את זה?

אריה קורת: מי שהפעיל את זה, זו חברת המתנ"סים.

אריה קורת: ההתקשרות היתה של הסוכנות מול חברת המתנ"סים.

זאב אלקין: דרך מכרז?

אריה קורת: אני לא חושב.

אריה קורת: מול הצעות מחיר, מיני מכרז.

זאב אלקין: אבל היו עוד מתחרים?

זאב אלקין: היה מכרז על פלא, שאני מבין ששם זה היה matching של משרד החינוך.

אריה קורת: התקציב הוא תקציב של המשרד, וזה עובר למשרד החינוך לצורך הפעלת התכנית.

זאב אלקין: יש שני דברים שונים, יש פרוייקט פלא, שמפעילים אותו משרד החינוך ומשרד הקליטה.

אריה קורת: בנושא של פלא יש חלוקה לשתי אוכלוסיות.

אריה קורת: אוכלוסיה בעיקר של חמ"ע בעל יסודי ובתיכון זה במימון המשרד, והאוכלוסיות של היסודי שזה בעיקר עולי אתיופיה זה במימון משרד החינוך.

זאב אלקין: רק סדרי גודל הם שונים.

זאב אלקין: ועל זה, רק אני אסביר לחבר הכנסת מיכאלי מה שלמדנו בינתיים, זה למדנו בישיבה הקודמת, על זה היה מכרז פתוח, שזכתה בו חברה למתנ"סים באופן מקרי, היא זאת שגם ניהלה את שני הפרוייקטים האלה לפני המכרז ההוא בנפרד מול כל אחד מהגופים, והיא זכתה לשלוש שנים, עם אופציית הארכה לשנה.

זאב אלקין: ובנוסף לזה יש פרוייקט קטן לאותן אוכלוסיות שלא נכנסות לפלא, שזה בין משרד הקליטה לסוכנות.

אריה קורת: יש לנו עוד פרוייקט שזה מול הג'וינט שנקרא אופק לבגרות.

אריה קורת: עוד פעם, לגבי ילדים בעיקר יוצאי אתיופיה שלא משתתפים בפלא.

אריה קורת: וזה פרוייקט שלנו מול הג'וינט.

אריה קורת: בהיקף של מיליון מאתיים.

עמיהוד בהט: לא בפלא ולא בפרוייקט הלאומי.

עמיהוד בהט: שלא יהיה חופף.

עולי אתיופיה נכנסים בשני הפרוייקטים ההם בקריטריונים אחרים.

עמיהוד בהט: עולי אתיופיה קודם כל נכנסים במאסות בפרוייקט הלאומי, באלפים.

עמיהוד בהט: ששת אלפים, שבעת אלפים מתוך חמישה עשר אלף בחטיבות העליונות.

זאב אלקין: אגב שמענו כאן תלונה בדיון הקודם, זו שאלה אליך אריה, כי אודי העיר על זה אפילו בדיון הקודם, שיש לכם טענה במשרד הקליטה שילדים שנכנסים לפרוייקט הלאומי לא נותנים להם להשתתף בפלא.

אריה קורת: אנחנו רוצים למנוע כפל.

זאב אלקין: אתם תומכים במדיניות הזאת?

אריה קורת: ודאי.

זאב אלקין: כי זה הושמע בישיבה הקודמת כמעין האשמה מטעם משרד הקליטה כלפי הפרוייקט הלאומי.

עמיהוד בהט: בוריס אמר שלא נותנים לילדים של הפרוייקט הלאומי להשתתף בפלא.

אלי זרחין: לא, בוריס אמר שהמטרה להגיע לכמה שיותר ילדים.

אריה קורת: לאודי ולי יש לנו חלום להגיע באיזשהו שלב לסדין שבו נוכל לשבת עם כל הארגונים שעוסקים באותם התחומים ולפרוש את זה, כדי למנוע כפל סיוע.

אריה קורת: הלא יש הרבה מאוד כספים, אתם רואים את זה.

אריה קורת: מושקע פה הרבה מאוד כסף.

אריה קורת: כסף במקרה הזה לא חסר.

אריה קורת: העניין הוא עכשיו התאום ואיגום המשאבים בין כולם.

זאב אלקין: וגם העניין הוא הילדים.

זאב אלקין: כשאנחנו נגמור את הסקירה אני תיכף אשאל מהזווית השנייה של הילד.

אריה קורת: התכנון שלנו זה לשבת מול ארבעת הגופים המובילים בנושאים האלה, שזה הג'וינט, והפרוייקט הלאומי, וחברת המתנ"סים, ולעשות פריסה של כל הפעילויות כדי לוודא שבאותו מגדל העמק ילד לא ישב גם באופק, גם בבגרות בעלייה, גם בפרוייקט הלאומי וגם בפלא.

אריה קורת: לכן באנו ואמרנו ילד, יישובים שבהם הפרוייקט הלאומי נכנס אין צורך שגם יהיה פלא.

זאב אלקין: אז כנראה שהיתה כאן אי הבנה בדיון הקודם, כי בדיון הקודם זה הושמע כטענה של משרד הקליטה כלפי הפרוייקט.

זאב אלקין: אתה כרגע מנסח את זה להיפך, כדרישה שבאה מתוך המשרד.

אריה קורת: זה בתאום איתנו, אני חושב שזה גם הגיוני.

אריה קורת: אם ילד כבר הולך לפרוייקט דומה אז אין צורך שהוא ילמד בשתי מסגרות.

עמיהוד בהט: אני רוצה להגיד שני דברים בקשר למה שאריה אמר.

עמיהוד בהט: בשנה שעברה היה כינוס אחד שקיימנו עם מנהלת האגף לחינוך על יסודי לגבי כל אותן תכניות שעובדות לקראת בגרות כדי באמת לראות את כל המגוון של הדברים, זו היתה פגישה מאוד חשובה, מאוד גם מרשימה.

עמיהוד בהט: והגופים עצמם אמרו שהם מאוד נזהרים שלא ליצור, באמת את תנאי הקבלה שיהיו ברורים, שלא משתתפים בפרוייקט אחר.

עמיהוד בהט: הרעיון הוא גם לראות בסופו של דבר, גם ליצור דינמיקה.

עמיהוד בהט: כי למשל הפרוייקט הלאומי האתיופי הולך, ואני אומר את זה לטובה, וכובש את השוק של יוצאי אתיופיה מכיוון שהם מגייסים משאבים אדירים מארצות הברית.

עמיהוד בהט: ואגב ככל שהוא הולך ומתרחב אנחנו לא לוקחים את הכסף חזרה למשהו אחר אלא לאוכלוסיה אחרת שאין לה מענה כדי ליצור איזה שהוא דבר מתקבל על הדעת מבחינת ההיקף שלו ומבחינת הפריסה.

אריה קורת: נכון להיום, הפרוייקט פלא הוא מיועד לעולים יוצאי מדינות אתיופיה, בוכרה, קווקז, גרוזיה קצת, אבל עדיין יש הרבה מאוד ילדים יוצאי מדינות רוסיה שמבקשים ומתחננים, בואו תנו לנו אפשרות להיכנס ולהשתלב.

אריה קורת: ברגע שנעביר עוד ועוד ילדים לפורומים אחרים ולמסגרות מקבילות אז נוכל לשחרר כספים.

אריה קורת: בשמחה.

אריה קורת: טיולי פסח לילדים, ארבעים אלף.

אריה קורת: והפרוייקט של הקונגרס הציוני.

זאב אלקין: טיולי פסח לילדים, אתם מפעילים את זה ישירות או דרך מישהו?

אריה קורת: עשינו את זה דרך תנועת הצופים לפרוייקט לילדים יוצאי אתיופיה.

למה דווקא הצופים?

אריה קורת: כי הם פנו בנושאים האלה.

אריה קורת: יש להם פרוייקט מאוד ייחודי, לצופים יש שבטים לילדים יוצאי אתיופיה.

אני מכיר במקרה שיש שבטים שלמים של ילדי אתיופיה גם בבני עקיבא ובמקומות אחרים.

לכן אני שואל, סתם, אין לי בעיה שהם יקבלו, אבל שיהיה משהו הוגן.

אריה קורת: אני מודה, הם פנו אלינו.

זה נותן לי רעיון גם להגיד להם שיפנו.

אריה קורת: שיפנו, הדברים הם פתוחים ושקופים.

אריה קורת: ויש את הפרוייקט של הקונגרס הציוני, זה יש להם פעם בשנה קונגרס לבני נוער, של ההסתדרות הציונית.

אריה קורת: משלבים ילדי עולים בסמינרים שלהם ובפעילויות שלהם.

זאב אלקין: שזה גוף שהוא חלק מההסתדרות הציונית העולמית?

אריה קורת: נכון.

אריה קורת: מדובר בארבעים וחמישה אלף שקל.

אריה קורת: לעניות דעתי הגענו ל-22,000,066 מיליון, פחות או יותר.

אריה קורת: זה 2007.

זאב אלקין: שאלה לא פשוטה, אבל האם את כל מה שאמרת בעל פה אנחנו נוכל לקבל ממך גם בכתב?

זאב אלקין: אפשר עכשיו?

אריה קורת: בבקשה, רק תנו לי עותק.

אריה קורת: עכשיו אתה יכול להשוות את זה מול 2006, התקציבים די דומים, להוציא רשויות שהשנה היה קיצוץ מסויים בנושא הרשויות ואז זה בא לידי ביטוי.

זאב אלקין: מה הצפי שלך ל-2008 לכל רשימת המלאי הזאת?

זאב אלקין: אצל שרה הבנתי שיהיה גידול.

אריה קורת: אנחנו מתחילים מבסיס תקציב של שלושה מיליון שקל.

אריה קורת: זה הנתון.

אריה קורת: אני יוצא מתוך הנחה שחלק גדול מהפרוייקטים אנחנו נמשיך להפעיל אותם.

אריה קורת: על פרוייקט פלא לא נוותר, על פרוייקטים עם הרשויות לא נוותר.

אריה קורת: אני בדיוק אמרתי שלגבי תנועות הנוער יש כוונה להגדיל אפילו.

אריה קורת: אני חושב כן שחשוב להגדיל את הסעיף הזה של תנועות הנוער.

זאב אלקין: עד כמה שאני מבין בבסיס התקציב אין לך קיצוץ מול שנה שעברה, או כמעט ואין, נכון?

זאב אלקין: עכשיו לכן השאלה היא, אתה כרגע התחלת להתנסח כציפייה לקיצוץ דרמטי, אמרת על זה נשמור ועל זה נשמור, בדרך כלל כשמנסחים כך יש גם את הצד השני של המטבע.

זאב אלקין: מה שלא אומרים שנשמור אז הוא יורד או מקוצץ.

אריה קורת: לא, יש דברים שהם על הסף, שהם בראש סדרי העדיפויות של המשרד.

אריה קורת: הנושא של פלא הוא אחד הנושאים המרכזיים של המשרד, וכל שנה התחלנו עם תיקצוב של שלושה מיליון וסיימנו פחות או יותר עם תיקצוב של שבעה, תשעה מיליון.

אריה קורת: עכשיו התהליך הזה הוא בעייתי לשותפים שלנו, גם לאודי וגם לצביקה.

אריה קורת: כי אני בעצם לא יכול לחתום איתם על חוזה התקשרות בזמן אמת, כי בינואר יש לי רק שלושה מיליון שקל.

אריה קורת: והם בצדק באים ואומרים אנחנו רוצים לדעת אם תהיה מסגרת או לא תהיה.

אריה קורת: יש תמיד הבטחה אבל לכן אנחנו מנסים למשוך שנת תקציב.

עמיהוד בהט: אריה מתאר את זה, כמו שכל דבר הוא מתאר, בעדינות האופיינית לו.

עמיהוד בהט: זה פשוט דבר בלתי נסבל.

עמיהוד בהט: זה מוציא את כל האנרגיות ואת כל המשאבים וכוחות הנפש והגוף והשכל לטובת הסיפור הזה, שצריך לתכנן כל שלושה חודשים עוד פעם, ועוד ועדת רכישות ועוד ועדת מכרזים, והכל תקוע, ואתה לא יוצא מזה.

זאב אלקין: אתה מדבר על שמונה וחצי מיליון.

עמיהוד בהט: אני מדבר עליי, עם השלושה עשר מיליון שחוזרים באמצע השנה מתוך השלושים וחמישה, שאתה יודע אותם בעל פה.

עמיהוד בהט: אז פה דבר שהוא פשוט, זה עבודה כפולה ומשולשת.

דבורה גיני: אני רוצה בבקשה להוסיף על זה, קצת אפילו יותר קרוב לשטח, מה שקורה בשטח שהכספים לא מגיעים מתי שאומרים שהם יגיעו, זה שברוב המקרים גם לא מבצעים תכניות כי לרוב המקומות אין.

דבורה גיני: אז אם ניקח נגיד ילדים שהיו צריכים לקבל תכנית הכנה לכיתה א' באיזה שהוא מקום, והיו צריכים לקבל בינואר, ולא מתחילים, ולא מתחילים, מתחילים ביולי, מגיע כל הכסף ביחד, ואז כבר אי אפשר לעשות תכנית, הילדים האלה כבר עברו את החצי שנה.

דבורה גיני: אז עושים איזה טיול בזבזני, כמובן כדי לדווח שנעשה משהו כהכנה לכיתה א'.

דבורה גיני: אנחנו אז שואלים את עצמנו, הוצאנו שלושה מיליון על העיר, מה קרה, למה הם לא התקדמו?

דבורה גיני: והבעיה היא לא בתכניות ולא כספים כמו שאריה אומר ולא במאמצים אלא באמת בלוגיסטיקה שהכל נופל שם.

אלי זרחין: עכשיו בדצמבר לחלק מהרשויות ייפול כסף, וייפול בגדול, ויגידו להם עד אחד בינואר אתם לא מממשים, הלאה.

איפה הבעיה, אודי?

עמיהוד בהט: הבעיה היא הפער העצום בין בסיס התקציב לבין התוספות המזדמנות במהלך השנה.

אז אנחנו פותרים את זה אם נרצה לשנה הבאה?

אריה קורת: עוד משפט אחד, אנחנו יש לנו נוהל רשויות מול השלטון המקומי, עם הגדרות לגבי תחומי הסיוע וגם לגבי הנושא של חינוך.

אריה קורת: אז ב-2008 יופיע הנושא של נוער כאחד הנושאים המרכזיים והמובילים.

אריה קורת: ואנחנו התגמשנו עם שנות הזכאות מבחינת הפעילויות.

אריה קורת: אנחנו היום בעצם מתחילים את הפעילויות מגיל שלוש.

אריה קורת: וזה חדש לעומת 2007, שזה היה מגיל חמש, שש.

זאב אלקין: אריה, כדי לנסות להבין את הקושי הזה בוא יחד איתנו ננסה להבין מאיפה העשרים ושניים מיליון האלה הגיעו.

זאב אלקין: ואז אולי תהיה יותר ברורה התשובה לשאלה של חבר הכנסת מיכאלי איך לעשות כך שזה לא יחכה כל הזמן עד דצמבר אלא איך להבטיח שהכספים האלה יגיעו מראש.

זאב אלקין: יש לנו עשרים ושניים מיליון מצד אחד ויש לנו שלושה מיליון וקצת בבסיס התקציב מצד שני.

זאב אלקין: אז תאר לנו את כל השלבים שהובילו מ-3.3 מיליון שהיו לך בראשון בינואר 2007 לעשרים ושניים מיליון.

זאב אלקין: מאיפה באו התוספות, מתי.

אריה קורת: לגלות לך את כל הסודות?

אריה קורת: אלה תהליכי עבודה.

זאב אלקין: אם זה תהליכי הטובה אז לא נוכל לעזור לך, כי זו תשובה כללית מידיי, אני רק יכול לאחל לך עבודה מוצלחת.

אריה קורת: קודם כל לעלות משמעותית בבסיס התקציב לפי תכניות העבודה של כל האגפים המקצועיים.

אריה קורת: בתכנית העבודה הגשתי לנושא של פלא נגיד עשרה מיליון שקל.

אריה קורת: עכשיו אם מתוך עשרה מיליון שקל אני מקבל שלושה מיליון שקל אז אני חייב אחרי אישור התקציב להתחיל לעשות העברות פנימיות מתוך סעיפים אחרים שלנו.

זאב אלקין: אני אסביר לך למה אני מנסה להבין את התהליך ואני כן אבקש שתגלה את הסודות.

זאב אלקין: הדברים האלה הם לא סוד מדינה, כי אם זה העברות תקציביות אז הם נמצאים בארכיון של ועדת הכספים.

זאב אלקין: זה עבר בוועדת הכספים ואושר.

זאב אלקין: לכן אם לעשות מחקר אפשר להגיע לעניין.

זאב אלקין: אם חלק מהכסף הוא כסף קואליציוני אז גם הוא מופיע.

זאב אלקין: הדברים מופיעים על הנייר.

זאב אלקין: אבל למה אני שואל את זה, כי במקרה הזה זה באמת אפילו עוד יותר חריף ובולט מאשר הסיטואציה אצל אודי.

זאב אלקין: אם זה חוזר על עצמו עוד שנה ועוד שנה, עולה השאלה למה לא לארגן מראש את התקציב אחרת, אותם סעיפים שכל שנה לוקחים מהם להוריד, והסעיפים שכל שנה מוסיפים עליהם להגדיל בבסיס התקציב, ואז זה ימנע מגופים שאתה עומד מולם התרוצצויות, גם לך זה יקל על העבודה וגם משרד האוצר וגם החשבים של משרד הקליטה יהיה פחות ריצה לוועדת הכספים לאשר העברות תקציביות כל פעם.

זאב אלקין: אז בוא תנסה לקחת את הדוגמא הזאת.

אריה קורת: התהליך הוא תהליך מורכב כי בינואר אני אף פעם לא יודע מה מסגרת התקציב האמיתית שיש לי.

אריה קורת: כי אני לפעמים עד חודש מרץ משלם עבור ביצוע משנה קודמת.

אריה קורת: ואני מקבל אותם כעודפי תקציב לפעמים ביולי אוגוסט.

אריה קורת: זאת אומרת יש קושי בתכנון שנתי אמיתי.

אריה קורת: בגלל הגמישות והשינויים במסגרות של התקצוב.

אריה קורת: אני היום בביצוע מזומנים בעייתי כי חלק גדול מהארגונים, מהרשויות, עוד לא שלחו לנו דו"חות ביצוע.

אריה קורת: ואז אני בפועל מוצא את עצמי בינואר, פברואר, מרץ, משלם מתקציב 2008 על 2007.

זאב אלקין: אבל עודפי תקציב של 2007, מאיפה יש לך עודפים?

אריה קורת: כי עבור מה ששילמתי אני מקבל בחזרה.

זאב אלקין: ממי?

אריה קורת: מהאוצר.

אריה קורת: בדרך כלל, העודפים לא מגיעים תמיד מאה אחוז.

אריה קורת: האוצר מחלק את זה, פעם לשישים אחוז, במרץ, ועוד עשרים אחוז ביולי.

אריה קורת: לכן אני בינואר פברואר לא במצב.

זאב אלקין: תסביר לי נקודה אחת, אני מנסה להבין איך המערכת פועלת.

זאב אלקין: מהעודפים אתה מקבל רק את מה ששילמת, נכון?

זאב אלקין: אתה לא מקבל יותר.

זאב אלקין: אז מבחינה זאת זה לא כל כך משנה.

אריה קורת: כן, אבל יחד עם זה יש פרוייקטים שהתחייבתי בגינם מאה אלף שקל, הביצוע היה שמונים.

אריה קורת: אז חסכתי עשרים אלף שחוזרים אליי לפעילות בשנת 2008.

אריה קורת: על ידי כך אני לפעמים מגדיל את סעיף התקציב שלי.

זאב אלקין: בוא ניקח שנת 2007 כ- case study, יש לנו כאן עשרים ושניים מיליון.

אריה קורת: אבל התקציב שלי היום הוא חמישים מיליון שקל.

זו גם שאלה מאיפה אתה לוקח ומה זה פוגע בך במקום אחר.

זאב אלקין: הוא לוקח מתוך המשרד, כי האגף שלו מקבל יותר ממה שהוא על הנייר, אז הוא בסוף יוצא מורווח כאגף.

זאב אלקין: זה חלקים אחרים במשרד משלמים.

אריה קורת: אבל יחד עם זה למשל יש כמה סעיפים שהם גמישים.

אריה קורת: סעיף 20, שיש נגיד חמישה מיליון שקל, חלק ממנו אני מעביר עבור פרוייקט פלא.

אריה קורת: כי פרוייקט פלא חשוב לי.

כן, אבל מחר לא יורידו לך בסעיפים האחרים שתקצבת ולא השתמשת שם?

אריה קורת: לא, כי זאת התחייבות סגורה.

אריה קורת: תראה, אני מבחינת ביצוע ברישום היום אני בסוף נובמבר, אני קיבלתי תשעים ושמונה אחוז.

אני שואל שאלת מסגרת.

אם האגף שלך תוקצב בחמישים מיליון שקל, ורואים בסוף שאתה העברת מאותם סעיפים בתקציב האגף שלך לפלא, יגידו לך שאתה לא זקוק לו ויורידו לך משם.

אריה קורת: בתחומי האגף, להוציא אולי הסעיף בנושא רשויות, בנושא תמיכות, הם סעיפים גמישים, שכולם עוסקים בנושא קליטת ילדים.

אריה קורת: אפיק כזה או אפיק אחר.

אריה קורת: גם פעולות בנושא תרבות אני מוציא מהסעיפים האלה.

אריה קורת: זאת אומרת אני מבחינתי יכולתי גם לקבל סעיף תקציבי אחד, וממנו לעשות את הניוד לפי סדרי עדיפויות של המשרד, של האגף.

זאב אלקין: שוב, בוא ניקח את העשרים ושניים מיליון.

אריה קורת: אז נגיד שני מיליון שקל זה מסעיף העצמת השפה למשל, דוגמא.

זאב אלקין: שאגב מה זה עושה לכל הסעיף הזה?

זאב אלקין: מה היתה המטרה של עצמת השפה?

אריה קורת: פרוייקטים מהסוג הזה.

אריה קורת: זה מעבר לתקציב שעובר למשרד החינוך.

אריה קורת: למשל שני מיליון.

אריה קורת: נושא של פרוייקטים לעולי אתיופיה, אני מסתייע מסעיפי תקציב של האגף לעולי אתיופיה.

אריה קורת: כל הנושא של קייטנות קיץ וכו'.

זאב אלקין: אני מנסה עכשיו לקחת עשרים ושניים מיליון שלך, שאתה פילחת אותם לפי פרוייקטים, ולפלח אותם לפי הכנסות, זו משמעות השאלה שלי.

אריה קורת: שלושה מיליון, נגיד זה אופק לבגרות והקייטנות.

אריה קורת: אחר כך למשל כל הנושא של רשויות מקומיות זה מסעיף רשויות מקומיות.

אריה קורת: סעיף 11.

אריה קורת: חמישה מיליון.

אריה קורת: עכשיו הנושא של הטיולים, המוזיאון, הפרוייקטים המיוחדים של כל הנושא של הסיורים, זה מסעיף 31 במשרד החינוך בנושא ההישג.

אריה קורת: אני עם כל סעיף משחק עם זה, כדי לתת מענה לאותם תחומים שאני חושב שהם חשובים ונכונים.

זאב אלקין: אני אעשה לך עבודה יותר קלה.

זאב אלקין: מתוך עשרים ושניים מיליון, כמה מגיע מתוך האגף ממש?

אריה קורת: להוציא את הנושא האתיופי כל התחומים זה תחומים של האגף.

זאב אלקין: יש כסף קואליציוני בתוך העשרים ושניים מיליון?

אריה קורת: ודאי.

אריה קורת: גם במשבצת של הרשויות, גם במשבצת של התמיכות.

אריה קורת: גם במשבצת של הפרוייקטים השוטפים כמו האגודה הישראלית למשל.

אריה קורת: הכסף הקואליציוני אני משחק אתו, הוא חלק מכל התהליך.

זאב אלקין: אבל הרוב זה משחק בתוך האגף.

אריה קורת: אבל נושא של פלא אני לפחות השנה כבר הגשתי בקשה לתקציבים מחוץ לאגף.

זאב אלקין: זה הבנתי.

זאב אלקין: עכשיו תסביר לי מה מפריע, אם יש בעיה כל כך גדולה, סתם, אני לוקח את פלא לדוגמא, וזה תקציבים פנימיים שלך שממילא גמישים, מה מפריע לך מראש או לארגן אחרת את הבסיס או לעשות העברה תקציבית.

אריה קורת: כי אני עוד לא יודע מה בפועל תהיה מסגרת התקציב.

אריה קורת: אני לא יודע מתוך ההתחייבות שהוצאתי למשרד החינוך כמה יהיה הביצוע בפועל.

אריה קורת: אני יודע שכבר עכשיו למשל בעיה עם השביתה אז לא כל הילדים מגיעים.

אריה קורת: זאת אומרת יכול להיות שבכלל תמונת המצב ב-2007 הביצוע יהיה שונה.

אריה קורת: אני עדיין לא יודע.

זאב אלקין: אבל רק תרוויח מזה.

אריה קורת: אבל לכן אני רק לקראת מרץ פחות או יותר מצליח ליישר קו.

זאב אלקין: אני עדיין לא מבין.

זאב אלקין: אם אתה אומר שפלא יהיה ייהרג ובל יעבור בהיקף של שמונה וחצי מיליון, לדוגמא, אז מה מפריע לך או לתקצב בבסיס תקציב שמונה וחצי.

אריה קורת: אבל עדיין אין לי את הכסף.

אריה קורת: ההסכמים הקואליציונים מגיעים גם במרץ-אפריל.

אריה קורת: אני משחק עם הכספים הפנימיים.

אריה קורת: כמו שאתה ציינת קודם יכול להיות שיש הבטחה, ובפועל יכול להיות איזה שהוא מעשה פוליטי כזה או אחר ואני אשאר בלי זה.

למה אי אפשר לתכנן את זה בבסיס תקציב את פלא כתכנית עצמאית נפרדת?

את האוצר תשאיר לנו, השאלה היא, אם אתה רוצה להפוך אותה כתכנית שהיא בזכות עצמה, דורשת עשרה מיליון שקלים?

אריה קורת: ודאי.

אני רוצה כרגע להשאיר את הכסף של ההעברות לדברים אחרים.

מה שאדוני היושב ראש שואל איפה אנחנו נלך ללחוץ כפרוייקט אמיתי ודורש תקציב אמיתי ולא העברות.

אריה קורת: הנה, בנושא פלא.

אריה קורת: בואו ניקח נושא אחד, ובואו ננסה ללכת איתו.

אריה קורת: תקצבתי את זה בעשרה מיליון שקל.

אריה קורת: ביקשתי תקציב לאגף בסדר גודל של כחמישים מיליון, מתוך זה עשרה מיליון שקל לנושא של פלא.

אריה קורת: קיבלתי שלושה מיליון.

בכמה הגדלת אז, כמה היה לך שנה שעברה?

אריה קורת: גם שלושה מיליון.

זאב אלקין: בפועל היה לו חמישים, אבל לא בבסיס.

זאב אלקין: הוא מגדיל בערך פי שניים את התקציב של האגף תוך כדי השנה, שאותו אתה מגדיל לא מתוך האגף.

אריה קורת: בדרך כלל לא.

אריה קורת: מכספים קואליציוניים, ממחלקות אחרות שעוסקות בנושאים דומים, כמו האגף האתיופי שמעביר כסף לפעילויות של האגף.

זאב אלקין: אגב מה סדרי הגודל של התוספות לאגף, אם אנחנו ניקח את זה בתמונה כלל אגפית, איזה אחוז מגיע מכספים קואליציוניים ואיזה מתוך המשרד כתוספות?

אריה קורת: לגבי רשויות, סדר גודל, תקציב הבסיס היה שבעה מיליון.

אריה קורת: בפועל חילקנו חמישה עשר מיליון.

אריה קורת: סך הכל.

אריה קורת: היתרה היתה הסכמים קואליציוניים.

אריה קורת: זה משמעותי.

אריה קורת: כנ"ל לגבי התמיכות.

אריה קורת: אנחנו התחלנו עם חצי מיליון שקל תמיכות.

אריה קורת: ואז היתה תוספת של שני מיליון.

זאב אלקין: זה כעשרה מיליון תוספת.

אריה קורת: קיבלתי תוספות נוספות, גם לתרבות.

זאב אלקין: אז כמה סך הכל היה כסף קואליציוני?

אריה קורת: הסכמים קואליציוניים שנים עשר מיליון.

זאב אלקין: שנים עשר מיליון לאגף, ומתוך כמעט עשרים וחמישה שהיה לכם, זה כבר הגדיל אותך לשלושים ושבע, ואז עוד כשלושה עשר מיליון גייסת מתוך המשרד.

זאב אלקין: אני גם סוגר התחייבויות שהתחייבנו ולא ביצענו אותם.

זאב אלקין: הבנתי.

זאב אלקין: אני עדיין לא מבין למה לא לארגן את זה אחרת, אבל זו לא שאלה אליך, לכן אני לא אטריד אותך.

זאב אלקין: זה תלוי לכל המבנה הכללי של ספרי התקציב.

אריה קורת: הכספים מגיעים בגלים.

אריה קורת: חלק מהעודפים הגיעו לפני חודש.

אריה קורת: זה לא שאתה יודע.

אריה קורת: כל שנה זה משתנה.

אריה קורת: היו תקופות שהיינו מקבלים את העודפים בינואר.

אריה קורת: עכשיו מקבלים אותם במרץ, ואז מקבלים שבעים אחוז.

אריה קורת: לכן מאוד קשה, גם לגבי ההסכמים הקואליציוניים גם הם מגיעים בגלים.

זאב אלקין: אגף התקציבים למד שלזמן יש ערך תקציב.

צביקה לוטן: אדוני היושב ראש, הבעיה עוד יותר גדולה.

צביקה לוטן: מבחינת המשרדים הם ממשיכים להתנהל כמו שהיה קודם.

צביקה לוטן: בעבר משרד הקליטה היה אומר, התחילו לעבוד, היינו עובדים, והוא תוך כדי תנועה היה מגייס את התקציבים ומשלם אחר כך.

צביקה לוטן: היום אתה לא יכול להתחיל בלי חוזה.

צביקה לוטן: אודי אומר לי צביקה, חכה, חכה, אתה לא מתחיל עד שהחשב שלו, בלי שאודי מעביר את ההתחייבות של החשב שלו אין חוזה.

צביקה לוטן: אז אנחנו הכל מתעכב פי שתיים.

צביקה לוטן: ואחר כך הוא תקוע.

זאב אלקין: את הנקודה הזאת הבנתי.

זאב אלקין: עכשיו שאלה מכיוון אחר לגמרי, היא קשורה לעמודה הזאת של מספרי ילדים.

זאב אלקין: כשמופיעים כאן מספרי ילדים, אתה התחלת קצת להתייחס לזה, ברשותך אנחנו נמשיך עוד דיון אחד.

זאב אלקין: בעוד שבועיים כשנתכנס כאן, השאלה העיקרית תהיה, ויכול להיות שיתעוררו עוד אצל החברים שאלות על התקציב, וגם אנחנו עוד לא פתחנו את זה לשאלות מהקהל מה שנקרא, לשאלות של המשתתפים האחרים, אז אנחנו נפתח את זה.

זאב אלקין: אחרי שנפתח את זה להתייחסות ולשאלות על הניירות האלה אנחנו גם נניח אותם בפגישה הבאה על השולחן מראש ואז יהיה יותר קל להתייחס.

זאב אלקין: אנחנו נבקש ממך להתייחס לעמודה של מספרי ילדים, איך אתם דואגים לכך שאלה הם ילדים שונים, וכאן מאוד חשוב לי הדיאלוג עם משרד החינוך, זאת אומרת שמה קורה ברמת הילד, כשאני בסופו של דבר ילד עולה, האם לא קורה מצב שאני כילד עולה פוגש כמה תכניות בו זמנית, חלקן של משרד החינוך, חלקן של משרד הקליטה, חלקן של הג'וינט.

עמיהוד בהט: בו זמנית זו שאלה כפולה, כי בו זמנית יכול להיות אם אותו ילד לומד שתי תכניות, ובו זמנית זה ממש באותה משבצת של זמן.

עמיהוד בהט: זה לפי דעתי לא קורה.

זאב אלקין: אני שואל לגבי שתי תכניות.

זאב אלקין: מצד שני אם כל הילדים שלדע

זאב אלקין: ת

זאב אלקין: כם צריכים את העזרה הזאת הם נהנים ממנה.

זאב אלקין: אנחנו נפתח את זה לדיון.

עמיהוד בהט: השאלה שעומדת מאחורי כל העניין, והיא לא קשורה לוועדת הקליטה, היא קשורה בכלל לתפיסת עולם חינוכית, היא השאלה של מעט להרבה או הרבה למעט.

זאב אלקין: זו גם שאלה, ואנחנו נפתח את זה לדיון.

זאב אלקין: במלים אחרות, זאת היתה השאלה שלי גם לתקציב של אודי, האם ריבוי התכניות, עם כותרות שונות, הוא בסופו של דבר לא משחק לרעתנו, שאנחנו יוצרים כאן הרבה זרועות שבסופו של דבר אם הייתי יוצר זרוע אחת עם כל הכספים האלה הייתי מגיע פחות או יותר בצורה מבוססת ומתוכננת מראש לילדים שאני צריך, כי זה הרבה כספים.

זאב אלקין: הכספים של אודי יחד עם הכספים שלך, זה לא מעט כסף.

זאב אלקין: אבל זה סוג השאלות שאנחנו נעסוק בהן, האם ריבוי הפרוייקטים עם כותרות שונות, עם matching עם גופים שונים הוא לא מחטיא כאן את המטרה.

זאב אלקין: תודה רבה.