ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 320, 2007-11-28 08:30

יצחק גלנטי: בוקר טוב.

יצחק גלנטי: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

יצחק גלנטי: אנחנו דנים בהצעת חוק שירות עבודה בשעת חירום (תיקון מספר 7), התשס"ח-2007.

יצחק גלנטי: בדיון הקודם הגענו לסעיף 3(ב).

דבורה אליעזר: (ב) בפסקה (2), בסופה יבוא "או הכרזה על אירוע אסון המוני".

דבורה אליעזר: (ג) בפסקה (3), במקום "שר העבודה והרווחה", יבוא "השר".

דבורה אליעזר: (ד) אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) שירות אשר לדעת השר הפסקתו עלולה בנסיבות העניין לגרום לפגיעה רבה בכלכלה המשפיעה על המשק כולו".

נעה בן-שבת: זאת התוספת המרכזית או תוספת מאוד משמעותית בהצעת החוק הזאת.

נעה בן-שבת: היא אומרת ששירות קיומי שלא הבאנו אותו בחשבון עד היום הוא לא דרוש לצורך הספקת צורכי האוכלוסייה ולא להספקת מים וחשמל, וגם לא מדובר על אותו שירות שמניעתו תגרום לפגיעה באוכלוסייה, אבל אם הוא ייפסק, תיגרם פגיעה רבה לכלכלה המשפיעה על המשק כולו.

נעה בן-שבת: הדוגמה שהובאה בדברי ההסבר, מדובר על נמלי הים למשל כאשר אם מפסיקה הפעילות שם, הנזק למשק גורם לפגיעה רבה בכלכלה.

נעה בן-שבת: השאלה שנשאלת היא האם הביטוי מדויק מספיק ואם אנחנו יודעים למה הכוונה ואם זה מספיק מדויק או מספיק קובע את הגבולות.

אלי פז: אני רוצה לתת דוגמה נוספת לנזק בכלכלה.

אלי פז: מצב חירום הוא מצב דינאמי.

אלי פז: אף אחד לא העלה על דעתו למשל שלחמת לבנון השנייה תארך 30 ומשהו ימים.

אלי פז: אני משוכנע שלא הממשלה ולא גורמי הביטחון למיניהם חשבו כך, ויש נזקים שבשבוע הראשון הם לא משמעותיים, אם משום שיש אחסון מלא או מפני שיש רזרבה של שומנים שמאפשרת למשק להמשיך ולהתנהל.

אלי פז: קורה שלאחר שלושה שבועות יכול מאוד להיות שהייצוא של המדינה למשל נסגר.

אלי פז: שבוע ראשון, יש מלאים, אבל הגעת לשבוע השלישי ויכול מאוד להיות שאם לא תהיה התערבות, גמרת עם היצוא.

יצחק גלנטי: יש הגדרה של סך כל המלאי למקרי חירום ולכמה זמן הוא אמור להספיק?

אלי פז: לגבי מלאים של מזון, יש.

אלי פז: אנחנו מדברים עכשיו על היצוא.

אלי פז: המלאי שקיים כאן הוא מלאי עבור האוכלוסייה.

אלי פז: כאן אנחנו מדברים על כך שישראל למשל מייצאת טקסטיל לדוגמה ויכול מאוד להיות ששבוע ראשון, שני ושלישי איכשהו מול הקניינים, המערכות מסתדרות או משום שיש מלאים בחוץ לארץ או משום שיש מלאים בארץ שמצליחים להוציא אותם.

אלי פז: אחרי שלושה שבועות, בחנות כלשהי בחוץ לארץ, אי אפשר להשאיר פתק על הדוכנים ולומר שמצטערים, יש צרות בישראל.

אלי פז: להפסיד שווקים כאלה, זה הפסד שלעתים אין חרטות.

אלי פז: לכן, כאשר אנחנו מדברים על נזק רב לכלכלה, אנחנו רואים מול העיניים גם את המצב המצטבר לאחר פרק זמן שמאפשר לנו.

אלי פז: ההסתדרות, במידה רבה של צדק, חרדה מהסעיף הזה.

אלי פז: כדי להקל על התחושה, גם שלנו, הסכמתי שבנקודה הזאת אנחנו נחזיק ועדה מייעצת שכוללת כמשקיפים גם את נציג ההסתדרות וגם את נציג המעסיקים.

יצחק גלנטי: כמשקיפים, אבל לא כבעלי דעה.

אלי פז: כמשקיפים, אבל חזקה שאם המשקיף מביע דעה שיש לה רגליים ואנחנו כמקבלי החלטות – ואני מתכוון כאן למשרד הביטחון, פיקוד העורף שמייצג גם את אגף התכנון בעניין הזה, ואנחנו, משרד התעשייה – אחרי שלא קיבלנו את עצת המשקיף, יש לו סעדים באמצעות מערכת המשפט שמאפשרים לנו פלוס סיכונים מיותרים שאנחנו לוקחים על עצמנו שחרגנו ממה שבעצם לדעתם החוק התכוון אליו.

אלי פז: לכן, אני לא רואה במצב של ליבון כזה, אני לא רואה אותנו נמצאים בחיכוך קשה שיגרום להם לצעוד צעד כזה.

אלי פז: מצד שני אני רואה את הדרך בה הם יצליחו להבהיר לנו את ראייתם, דבר שיילקח בחשבון בקבלת ההחלטה.

יצחק גלנטי: שפת הגוף כאן של מספר אנשים מעידה על רצונם העז להגיב.

ורד וקס: אכן הסעיף לטעמנו הוא סעיף מאוד בעייתי עם הגדרה מאוד רחבה.

ורד וקס: מבירורים שערכנו אנחנו יודעים שהיו לחצים ודרישות שיהיה סעיף כזה ושתהיה אפשרות להפעיל את הנמלים.

ורד וקס: את כנראה איזושהי נקודה רגישה כאן.

ורד וקס: אנחנו סבורים שגם אם מדובר במצב חירום, אנחנו צריכים להכין את הדברים ככל שאפשר מראש וזה היה אחד הממצאים של מבקר המדינה בקשר להיערכות העורף.

ורד וקס: היו לו כמה נקודות עיקריות ואחד הדברים שהוא אמר הוא שהיה חוסר תיאום בין כל הגופים שאחראים על טיפול בעורף בזמן חירום – אגב, גם בזמן רגיעה – והדבר האחר הוא חוסר נהלים והיעדר התוויה והכנה בפועל איך לממש את הוראות החוק הקיימות.

ורד וקס: אני, בכל הצניעות, לא מצאתי בדוח – וקראתי רק את התקציר – דרישה לשינויי חקיקה בהקשר הזה למעט דבר אחד: חקיקה שאכן תסדיר את התיאום ואת תחומי האחריות והסמכויות בין כל אותם גופים שהוא כינה את מערך היחסים ביניהם עד כדי נתק.

ורד וקס: אנחנו מציעים כסוג של פשרה – למרות שהדרישה שלנו היא שלא יהיה הסעיף הזה בכלל – שאותה ועדה מייעצת שקיימת כיום לעניין מפעלים חיוניים, תהיה ועדת חובה, לא ועדה שהשר רשאי להקים אלא תהיה ועדת חובה הן לעניין מפעלים חיוניים והן לעניין מפעלים שנותנים שירותים קיומיים.

ורד וקס: אנחנו כמובן חושבים שהנכון הוא שבוועדה ישבו נציגים חברים של המעסיקים, של ההסתדרות ושל כל גוף אחר, של פיקוד העורף, של מל"ח, של מי שצריך, הגופים שהם רלוונטיים לקביעות שצריכות להיעשות שם.

ורד וקס: אותם גופים בצורה מושכלת יקבעו בעת רגיעה לקראת מצב חירום, יגדירו מה הם הצרכים, את מי צריך לאשר כמפעל חיוני וכמפעל שנותן שירותים קיומיים.

ורד וקס: אחר כך נגיע למה עוד הם צריכים לעשות.

ורד וקס: הם יקבעו את הנהלים על יסוד קריטריונים שאולי גם הם צריכים להיקבע מראש ויגדירו מה חיוני.

ורד וקס: מה זה חיוני?

ורד וקס: מה זאת פגיעה רבה בכלכלה?

ורד וקס: אני חושבת שזאת הדרך גם במישור הדמוקרטי ולא מתן סמכויות כל כך רחבות ובלתי מוגדרות, וגם במישור המעשי זו הדרך הנכונה להתמודד עם העניין.

נעה בן-שבת: את מדברת על ועדה.

נעה בן-שבת: היום מדובר על כך שהשר רשאי למנות ועדה לייעץ ואת אומרת שזאת תהיה חובה.

ורד וקס: אני סבורה שהמנגנון שקיים היום, באישור הוועדה הזו, הוא גם מנגנון נכון, לפחות ככל שמדובר בעת רגיעה.

נעה בן-שבת: זאת אומרת, יש היום ועדה שמחליטה?

ורד וקס: ללא נציגי המעסיקים.

נעה בן-שבת: מי חבר בוועדה?

ורד וקס: אני לא יודעת.

יצחק גלנטי: כפי שהדברים הוצגו כאן, יש בזה נימה או תחושה לא נוחה כאילו החוק אמור לבוא ולתת הגנה לצד אחד בלבד, קרי, לדאוג לתעשייה ולתעשיינים, למשנעים של הסחורות.

יצחק גלנטי: לא שאני פוסל את הגישה הזאת אבל הייתי אומר שאני לא רואה פה איזושהי אופציה לאפשר לצד אחד בלבד לקבוע ולהחליט כיצד יתבצעו העניינים, כאשר קיים ספק כלשהו באפשרות לפגיעה בציבור של עובדים.

יצחק גלנטי: העובדים גם הם צד אחד לסיפור הזה.

יצחק גלנטי: אני לא חושב שהאידיאולוגיה של שמירת משק המדינה היא מיוחדת אך ורק לתעשיין אלא אני חושב שהעובד באותה מידה, ואולי יותר, מעונין שמקום העבודה שלו ימשיך להתקיים.

יצחק גלנטי: ברור שפגיעה מעין זו במצב חירום בתעשייה, עשויה להיות פגיעה אולי אפילו בלתי חוזרת.

יצחק גלנטי: וחד-כיוונית.

יצחק גלנטי: אני משוכנע שכל עובד לא היה רוצה שמקום מחייתו ילך לאיבוד.

יצחק גלנטי: אני חושב שבסיטואציה הזאת צריך למצוא דרך ביניים על פיה יהיה ניתן להגיע לכלל הסכמה במינימום של חיכוך, כי בשעת חירום, אני לא רואה מצב של התדיינות משפטית כמצב שפותר בעיה אלא כמצב שאולי עשוי להנציח את הבעיה.

יצחק גלנטי: אנחנו צריכים להגיע כאן לכלל הסכמה שבשעת חירום אכן הדברים יגיעו לכלל פתרון מהיר והדרך לכך היא על-ידי שיתוף כל הגורמים הנוגעים בנושא.

חזקיה ישראל: אנחנו חושבים שסעיף (4) צריך להישאר מאחר שהוא סעיף חשוב.

חזקיה ישראל: ברור שצריך לעשות ככל שניתן, אם ניתן, להתכונן לפני מלחמה ולעשות את כל הצעדים עוד קודם לכן.

חזקיה ישראל: יחד עם זאת, המלחמה יוצרת מצבים שאתה לא חוזה אותם מראש ולכן לדעתנו הסעיף הזה הוא חשוב והוא שצריך להישאר.

חזקיה ישראל: ברור שנשמח להיות שותפים יחד עם ההסתדרות לתהליכים האלה ולהתייעצויות ומבחינה זו אין לנו בעיה , אבל הסעיף עצמו הוא סעיף חשוב.

נעה בן-שבת: הסעיפים האלה של שירותים קיומיים, הסמכות להפעיל אותם היא רק במצב מיוחד בעורף או במקרה של אירוע אסון המוני.

נעה בן-שבת: אירוע אסון המוני, זה משהו מאוד מיידי וזה לתקופה מאוד קצרה, עד 96 שעות נניח, כך שאני לא יודעת אם במקרה כזה יספיקו להפעיל שירות כזה, אבל במצב מיוחד בעורף, לא במצב של קריאה לשירות מילואים – כאשר אז מפעילים את המפעלים החיוניים – אז בעצם מוציאים צווים לאותם שירותים קיומיים או לפי ההצעה מוציאים צווים לאותם שירותים קיומיים שהפסקתם תגרום לפגיעה בכלכלה.

נעה בן-שבת: הצווים האלה, כפי שאמרנו בישיבה הקודמת, ניתנים בזמן מצב מיוחד בעורף.

יצחק גלנטי: בזמן מוגדר.

נעה בן-שבת: באותו זמן.

נעה בן-שבת: הם לא יכולים להינתן מראש.

נעה בן-שבת: זאת אומרת, אנחנו צריכים לזכור את הדברים האלה כאשר אנחנו מביאים בחשבון את הגורמים.

נעה בן-שבת: ההסתדרות והמעסיקים אומרים שזה לא זמן ללכת לבג"ץ או להתחיל להגיש עתירות מינהליות על החלטות כאלה מיידיות כיוון שהן ניתנות אלאתר והשאלה היא מה הרכב הוועדה.

נעה בן-שבת: אם הם יהיו משקיפים או חברים, מה יהיה הרכב הוועדה?

אלי פז: משרד הביטחון, פיקוד העורף שבקטע הזה יש לו מנדט גם מאלוף אגף התכנון במטכ"ל ומשרד התעשייה.

אלי פז: כדי שיוסר חלק מהענן שלצערי מרחף כאן, אני רוצה לומר שאנחנו לא מקבלים פניות ישירות של מפעל.

אלי פז: הפרוצדורה היא כזו שהפנייה היא לא פנייה של מפעל אלא פנייה של משרד ממשלתי, דהיינו, של שר.

אלי פז: הרי המשק בגדול והחברה הם תחת המטריה של שרים כאשר לכל שר יש תחום אחריות – זה לתקשורת, זה למים ולדלק וכולי – כך שהפנייה היא תחת המטריה של אותו שר ואותו משרד שפונה ומבקש להכריז על מפעל זה וזה כמפעל לשירות קיומי וזאת על מנת שהוא יענה לצרכים המיידיים.

אלי פז: השר חייב לנמק ולהסביר למה דווקא המפעל הזה.

יצחק גלנטי: אין בעיה, הוא יכול לנמק, אבל יש ועדה והוא צריך לנמק בפניה.

אלי פז: כן, הוא מנמק בפני הוועדה.

אלי פז: בוועדה הזאת הצעתי לחבריי בהסתדרות ולהתאחדות התעשיינים לאפשר משקיף מטעם כל אחד מהגופים האלה.

יצחק גלנטי: למה משקיף?

יצחק גלנטי: למה אתה חושב שאם יהיה נציג במעמד של חבר ועדה, לא כמשקיף, מדוע נראה לי כאילו הוא עשוי לגרום להחלטות שגויות או לא תואמות?

אלי פז: כי אין לו אחריות.

אלי פז: אנחנו מדברים כאן על אחריות כבדה.

אלי פז: דווקא מנקודת מבט של ההסתדרות, שהיא בחלקה עוסקת בדיני נפשות.

אלי פז: מי שנושא באחריות בראש ובראשונה זה השר הממונה על החוק, משרד הביטחון וצה"ל.

אלי פז: אלה הגופים שנושאים באחריות ולכן אני חושב שלתת את משקל ההחלטה לגורמים שהם אינם נושאים באחריות של הפעלת החוק, במקרה כזה - כמו גם במקרים אחרים – אני חושב שזה לא יהיה צעד נכון, מעבר למה שיועצת המשפטית של הוועדה הזכירה, את נושא הזמינות והדחיפות שבעניין.

אלי פז: הדברים מלובנים וזה לא שיש איזו החלטה של גחמה שנעשית בשנייה.

אלי פז: הדברים נשקלים בצורה מאוד מעמיקה.

אלי פז: ככל שאנחנו מרחיבים את היקף הוועדה, כך אתה בעצם עלול לסרבל ולדחות החלטות שנדרשות בצורה דחופה יותר.

שלמה פרלוב: אני נמצא כאן מאחר שעסקתי בשירות המילואים שלי וגם בשירות הקבע שלי בנושא משק לשעת חירום.

שלמה פרלוב: אני רוצה לומר לאדוני כמה דברים.

שלמה פרלוב: ראשית, אני מאוד מקבל את הגישה של אדוני כי צריך להבין שבחירום כולם שותפים, גם העובדים.

שלמה פרלוב: ראינו שהמלחמה האחרונה הייתה מלחמת עורף, בנוסף ללחימה הצבאית.

שלמה פרלוב: בוודאי אדוני יודע שיש הרבה תקנות, במיוחד בתחומי העבודה, שבהן כתוב בהתייעצות.

שלמה פרלוב: אני עצמי חבר באיזשהו פורום של שר התעשייה ואני רוצה לומר לך שאנחנו מגיעים לדיונים.

שלמה פרלוב: אם רוצים בובות, לא נקדם שום דבר.

שלמה פרלוב: אין שום פחד שיהיה נציג של לשכת התיאום ונציג העובדים כי כולם בזמן מלחמה עובדים ביחד ולכולם יש אינטרס אחיד.

שלמה פרלוב: זה ימנע שמישהו במפעלים יפנה לשר שיש לו אתו קשר פוליטי - ואנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים – והשר יביא את הנושא.

יצחק גלנטי: אתה מדבר על ניגוד עניינים.

שלמה פרלוב: נכון.

שלמה פרלוב: צריכה לבוא פנייה ישירה במצב אמיתי ישר לוועדה מהשטח והיא לא צריכה להיעשות דרך השר או דרך העוזר שלו.

שלמה פרלוב: למפעל יש בעיה, הוא צריך לפנות ישירות.

חזקיה ישראל: מפעלים לא מנצלים קשרים.

חזקיה ישראל: מפעלים לא מפעילים קשרים וכולי.

חזקיה ישראל: אנחנו מדברים על עניין שקשור במצב חירום ואני מבקש להשאיר בצד את כל הדברים האחרים.

יצחק גלנטי: האם לכבודו יש התנגדות שיהיה נציג של העובדים?

חזקיה ישראל: לא, אני לא מתנגד.

חזקיה ישראל: אני מתייחס לאמירות שנאמרו כאן לגבי ניצול קשרים פוליטיים.

דבורה אליעזר: אנחנו הסכמנו עם הייעוץ המשפטי של הוועדה, והיה טיעון שהועלה דווקא על ידי ההסתדרות בדיון הראשון, שדווקא בעילה הזאת אנחנו צריכים להחליט לא בעת רגיעה אלא דווקא בעת מצב מיוחד בעורף כדי לבחון שבאמת מדובר בשירות שהפסקתו עלולה לגרום לפגיעה רבה בכלכלה המשליכה על המשק כולו.

דבורה אליעזר: הניסוח של הסעיף הזה נשאב מחוק שעות עבודה ומנוחה, מתן היתרים במנוחה השבועית.

נעה בן-שבת: הניסוח של פגיעה רבה בכלכלה.

דבורה אליעזר: כן.

דבורה אליעזר: פגיעה רבה בכלכלה.

דבורה אליעזר: אנחנו הוספנו את: המשפיעה על המשק כולו.

דבורה אליעזר: החרפנו את הניסוח כדי שיהיה ברור שאנחנו לא פעיל כל מפעל ומפעל בודד אלא שבאמת השיקול הוא שיקול.

יצחק גלנטי: אין ויכוח על זה.

דבורה אליעזר: דווקא בשעת חירום יש לחוק הזה מנגנון אחר שהוא לא מנגנון של היוועצות לפני אלא מה קורה אחרי.

דבורה אליעזר: מי שנפגע מהחלטות השר, יכול לבוא לוועדות תעסוקה שממונות על ידי השר, שם יושב נציג ההסתדרות ונציג המעסיקים, ואם אני לא טועה היושב-ראש הוא מטעם שר המשפטים.

דבורה אליעזר: יש רציונאל למנגנון הזה מכיוון שההחלטות הן החלטות דחופות בעת מלחמה.

יצחק גלנטי: יש כאן נקודה שלא ברורה לי.

יצחק גלנטי: את חושבת שהחלטה דחופה, כאשר היא באה ללא נציג של העובדים, היא החלטה מהירה יותר, מקדמת את העניין יותר?

דבורה אליעזר: אני חושבת שזה תפקידם וזאת החלטה יותר אינטרסנטית.

יצחק גלנטי: את מייחסת אינטרסנטיות לצד אחד ב לבד?

דבורה אליעזר: לא.

דבורה אליעזר: אין לא ארגוני עובדים ולא ארגוני מעסיקים בתוך הוועדות האלה.

דבורה אליעזר: כפשרה אמרנו שאנחנו מוכנים למשקיפים, אבל אנחנו חושבים, ובצדק - יש להם אינטרסים וכי הם ארגונים שיש להם אינטרסים – שלצורך ההחלטה הזאת הם לא רלוונטיים.

יצחק גלנטי: אני לא אומר שלנציג העובדים יש זכות וטו.

יצחק גלנטי: נציג העובדים בכל מקרה שם והוא יהיה במיעוט, כך שגם אם תתקבל החלטה שלא על פי הסכמתו – וחבל אם תתקבל החלטה מן הסוג הזה – היא עדיין לא מפילה את ההחלטה עצמה.

דבורה אליעזר: זה נכון, אבל זה מגביל את שיקול הדעת של השר בהרבה.

יצחק גלנטי: אולי זה מאפשר לשר יותר שיקול דעת?

יצחק גלנטי: את קובעת שזה מגביל את שיקול דעתו.

דבורה אליעזר: מניסיונו.

יהושע קופלביץ: מה שקרה הוא שבמלחמה האחרונה ראש מל"ח ניהל ועדת אד-הוק.

יהושע קופלביץ: הוא הקים ועדה של התעשיינים, של ההסתדרות, של המעסיקים, של כולם והוועדה טיפלה בדיוק בחלק מהנושאים האלה.

יהושע קופלביץ: בסך הכל אנחנו כן לוקחים את כל הדברים האלה בחשבון.

יצחק גלנטי: היה נציג העובדים?

יהושע קופלביץ: בוודאי.

קריאה: לאור מה שאתה סיפרת, אני בדקתי את זה ואמרו לי שלא היה נציג העובדים.

יהושע קופלביץ: היה נציג התעשיינים, היו נציגי בעלי המשאיות וכולי.

יהושע קופלביץ: אנחנו לא פועלים בחלל ריק.

יהושע קופלביץ: אנחנו לא איזה שהם דיקטטורים שמחליטים שמחר בבוקר העובדים ירוצו לעבודה.

יהושע קופלביץ: אנחנו פועלים גם בשיקול דעת שמפעיל המפקד הצבאי בשטח.

יהושע קופלביץ: המפקד הצבאי בשטח מחליט.

יהושע קופלביץ: אם הוא מחליט שהוא סוגר איזשהו תא שטח או שהתא הזה סגור והוא לא מאפשר לעובדים לבוא לעבודה במקום או להיכנס לאותו תא שטח, אנחנו לא מחליטים בכוח להכניס את אותם עובדים לשם.

יהושע קופלביץ: אנחנו לא פועלים בכוונה לסכן עובדים או להביא אותם לשם.

יהושע קופלביץ: החוק הזה בעצם מאפשר לאזור שאיננו מוכרז במצב מיוחד בעורף - כי מצב מיוחד בעורף הוא על תא שטח מוגבל – להביא אמצעים מהאזור הלא סגור, לסייע ולעזור.

יצחק גלנטי: עד עכשיו זה נעשה?

יהושע קופלביץ: בוודאי.

יצחק גלנטי: זה נעשה מתוך הבנה?

יהושע קופלביץ: כן.

אריה אלדד: אני חושב שהתיאור מתאים למציאות.

אריה אלדד: המלחמה האחרונה נראתה כמו חיה שהורכבה על ידי ועדה.

אריה אלדד: אנחנו מדברים על מצב חירום, אנחנו מדברים על מצב של צורך בקבלת החלטות חדות ומהירות, ואחר כך נדבר על פיצויים.

אריה אלדד: הופכים כל דבר לוועדות, לייצוג אינטרסים.

אריה אלדד: הדיון מקומם אותי כי זה ממש לא מעניין אותי מה האינטרס של העובדים במלחמה או האינטרס של המעסיקים במלחמה אלא אני מסתכל על האינטרס של המדינה.

אריה אלדד: לצערי המדינה מיוצגת על ידי שר מסוים, אבל זה הכי טוב שיש לנו.

אריה אלדד: אני פוסל מכל וכל את הצורך להתדיין, להתקשקש, לברבר, למרוח את הזמן, לדחות החלטות במלחמה.

אריה אלדד: ככה נראתה המלחמה האחרונה כאשר אף אחד לא היה מסוגל לקבל שום החלטה כי כולם רצו להתייעץ, להיוועץ, להתחלק באחריות ולא להיות אחראים על כלום.

אריה אלדד: שהשר יקבל אחריות, יקבל החלטות, יהיה גם זה שצריך לתת אחר כך את הדין על הכישלונות.

אריה אלדד: הרצון הזה כל הזמן להתחלק באופן מוחלט באחריות, ההוא יגיד וההוא יגיד, ככה אנחנו נראים ואנחנו נראים רע מאוד גם במלחמה.

יהושע קופלביץ: אנחנו לא מגיעים למלחמה כדי להכריז על מפעלים קיומיים וחיוניים.

יהושע קופלביץ: אנחנו מחליטים בוועדות קבועות לפני המלחמה.

נעה בן-שבת: אנחנו מדברים על פגיעה בכלכלה תוך כדי.

יהושע קופלביץ: אם אנחנו תוך כדי, אנחנו בבעיה.

יהושע קופלביץ: אנחנו מכריזים ודואגים להכריז מראש.

יצחק גלנטי: שמעתי שכאן מתגבשת איזושהי הצעת פשרה.

דבורה אליעזר: אנחנו מדברים על קיום המשק ויש גם לעובדים וגם למעסיקים עניין שהמשק ימשיך להתקיים, זה יותר נתון משיקולים ביטחוניים שצריכים להיות בפנים כמובן, אבל אנחנו מוכנים שלצורך העילה הזאת, שזה מצב מיוחד בעורף, תהיה ועדה מייעצת והיא תהיה רק לצורך העילה הזאת, אבל שהעילה תוכל לפעול גם בהרכב חסר מכיוון שזה במצב מיוחד בעורף וההחלטות הן החלטות שמתקבלות באותו יום.

דבורה אליעזר: לא נוכל להרשות לעצמנו לקבל עמדה שנציג ההסתדרות לא יבוא או נציג המעסיקים לא יבוא.

ורד וקס: ובלבד שהוא הוזמן.

דבורה אליעזר: כמובן.

יצחק גלנטי: אני חושב שבהצעה הזאת יש בסיס להסכמה.

ורד וקס: הדברים אינם נוגדים אחד את השני ואני רוצה להבהיר כי קודם שמעתי מהיועצת המשפטית של משרד התעשייה איזושהי אמירה כאילו מטעמנו וזאת לא כוונתנו.

ורד וקס: אם כך הובנו, כנראה לא הסברנו את עצמנו מספיק טוב.

ורד וקס: צריך להבחין בין המישור שפועלים בו בעת רגיעה.

ורד וקס: אנחנו מדברים בעת רגיעה על מתן אישורים לגבי מה הוא מפעל חיוני ומה הוא מפעל למתן שירותים קיומיים.

ורד וקס: אחר כך יש את המצב בו אפשר לבצע את זה בפועל.

ורד וקס: זאת אומרת, להכריז על שטח לפי סעיפים 16 ואז להפעיל באמת את אותם מפעלים על פי הקביעות המוקדמות.

ורד וקס: למעשה יש שתי פאזות.

ורד וקס: אני לא רואה שום סיבה שבעת רגיעה הדברים לא ייקבעו במלואם על ידי השר, אבל שתהיה ועדה מייעצת שיהיו בה חברים כל אותם גורמים שדיברנו עליהם.

ורד וקס: אני מדברת על עת רגיעה.

ורד וקס: לעת חירום, אפשר לקבל את הדבר הזה.

נעה בן-שבת: הנושא הזה של מפעלים שהפסקת עבודתם תגרום לפגיעה רבה בכלכלה, כפי שנאמר, הדברים האלה רואים אותם לפי המצב המתקדם בעת מצב חירום.

נעה בן-שבת: זאת אומרת, יתכן שמצב מיוחד בעורף בתחילת המצב, כפי שהסביר מר אלי פז, אז לא רואים עדיין צורך ואחר כך רואים שזה גורם לפגיעה רבה בכלכלה ויש צורך לגייס עובדים למפעלים האלה.

נעה בן-שבת: למעשה אומרים שהקביעה הזאת לא יכולה להיות מראש.

נעה בן-שבת: אי אפשר לומר מראש שלגבי המפעל הזה שהנסיבות יגרמו לפגיעה רבה בכלכלה.

נעה בן-שבת: זאת בעצם הטענה.

נעה בן-שבת: את אומרת שאת רוצה שמראש נקבע שהמפעל הזה, הפסקת פעילותו, תגרום לפגיעה רבה בכלכלה.

ורד וקס: לא.

יהושע קופלביץ: לפגיעה בכלכלה או בביטחון המדינה.

יהושע קופלביץ: זה אותו הדבר.

יהושע קופלביץ: מבחינתנו הכלכלה היא ביטחון המדינה.

נעה בן-שבת: ביטחון המדינה מוסדר בנושא של פגיעה באוכלוסייה, פגיעה באזור, פגיעה בשטח, אספקת שירותים.

נעה בן-שבת: אלה שלושת ההגדרות הראשונות להגדרה שירותים קיומיים.

נעה בן-שבת: אנחנו מדברים על הפסקה הרביעית – פגיעה רבה בכלכלה המשפיעה על המשק כולו.

נעה בן-שבת: כאן זה מונח רחב וצריך שיקול דעת בהפעלתו.

ורד וקס: אני לא רואה שההצעה הזאת עומדת בניגוד לאפשרות של קיום ועדה לאותן תביעות מראש לגבי מה הוא מפעל חיוני.

אלי פז: כי זה לא עולה מראש.

ורד וקס: גם היום יש לך רשימה של 7,000 מפעלים שהם מפעלים חיוניים והם נקבעו מראש וזה בסדר, כי צריך לקבוע מראש.

אלי פז: זה לא בסדר.

ורד וקס: זה מאוד בסדר.

ורד וקס: הרי מכאן מתחיל בסופו של דבר הכאוס שחבר הכנסת אלדד דיבר עליו.

ורד וקס: למה לא לדעת מראש, להכין מראש, להתכונן מראש ולמגן מראש?

ורד וקס: מבקר המדינה מדבר בדוח שלו רבות על היעדר המיגון הדרוש וההגנה הדרושה לעובדים שעמדו חשופים תחת סכנת פגיעה והפגזות.

ורד וקס: הוא מדבר על זה הרבה מאוד בדוח שלו.

ורד וקס: למה לי לקבוע מראש?

ורד וקס: איך זה עומד בניגוד למה שהוצע כאן לעת חירום?

ורד וקס: אני אומרת שפרט לסעיף קטן (4) ייקבע מראש.

ורד וקס: סעיף קטן (4), אכן, לעת חירום, אבל זה מה שדיברנו וזה לא סותר אחד את השני.

נעה בן-שבת: את רוצה שהוועדה המייעצת תייעץ לגבי כל ארבעת המרכיבים בשירותים קיומיים כאשר שלושה מהם בעת רגיעה והרביעי בעת חירום.

ורד וקס: כן.

אלי פז: אמרנו את זה מהתחלה.

אלי פז: היועצת המשפטית של הוועדה הבהירה שסעיפים (א), (ב) ו-(ג) הם סעיפים לגביהם יש החלטה מראש וסעיף (ד) של נזק רב לכלכלה, הוא סעיף שמתרגמים אותו בזמן אמיתי ולגביו עולה חשש שטענה נציגת ההסתדרות של לחצים בלתי סבירים ולכן היא רוצה לשבת ולשמור על הקופה.

אלי פז: בבקשה.

אלי פז: לעניין הזה של סעיף (4) אנחנו מוכנים שהוועדה המייעצת בזמן אמיתי תקבל החלטות בנושא הזה בכל קוורום.

אלי פז: הוועדה תזומן ותהיה החלטה מיידית.

נעה בן-שבת: לגבי שלושת הסעיפים, האם לוועדה תהיה סמכות לייעץ?

ורד וקס: כן, תייעץ.

ורד וקס: גם היום מדובר על ועדה מייעצת.

דבורה אליעזר: לגבי השירותים הקיומיים, כל החוק קובע אותם כשירותים קיומיים, ומי שמחליט זאת ועדה מייעצת שקיימת היום שההסתדרות והמעסיקים לא בפנים לבין העילה החדשה שמעלה חשש של שיקול דעת בלתי סביר שכדי לרסן אותו שלא יהיה בלתי סביר תהיה ועדה מייעצת שיהיו בה גם התעשיינים וגם ההסתדרות.

נעה בן-שבת: אתם מתנגדים שהוועדה המייעצת תתייחס גם לאותם שלושת המצבים הראשונים של שירותים קיומיים?

אלי פז: כן.

אלי פז: בזמן רגיעה, אין מקום.

אלי פז: החוק קבע במפורש מה הם הפרמטרים והדברים ברורים.

אלי פז: יש לנו פריסה של הענפים והם מפורטים כאן ואומרים מה הם התחומים שנכנסים לקטגוריה הזאת.

אלי פז: שנית, כדי להזמין יועצים, יש לנו הסתדרויות שונות, יש לנו מעסיקים שונים ואנחנו מדברים כאן על מערכות של שירותים.

אלי פז: פתאום נהפוך להיות פרלמנט ולעניין הזה יוזמן נציג לשכות המסחר, לעניין אחר תוזמן ההסתדרות הרפואית, לעניין אחר תוזמן ההסתדרות הזאת וכולי.

אלי פז: לכן אנחנו חושבים שלקטע הזה, שהוא מוגדר, בניגוד לסעיף הרביעי של הנזק רב לכלכלה שהוא לכאורה יכול להתפרש כרחב, הדברים האחרים הם מוגדרים.

יצחק גלנטי: כל הדברים שמתייחסים למצב של רגיעה, יש גם זמן לקיים התדיינות משפטית.

יצחק גלנטי: לגבי הסעיף היחיד, כאשר אנחנו כבר נמצאים במצב, לגבי הנקודה הזאת אני חושב שבהחלט יש מקום לוועדה מייעצת.

אלי פז: נכון.

יהושע קופלביץ: הנושא הזה של מפעלים חיוניים או מפעלים קיומיים, גם בשעת מלחמה, כמו שנאמר כאן שכביכול יכולים להיות לחצים של התעשיינים או של העובדים – בכלל לא, כי היוזמה בכלל להכרזה על מפעל קיומי או על מפעל חיוני הוא לא של המפעל.

יהושע קופלביץ: הצורך מוגדר על ידי המדינה והמדינה מגדירה את הצורך שלה במשהו ואנחנו שוקלים את הצורך הזה.

יהושע קופלביץ: יש שיקול דעת בנושא הזה וזה לא נעשה אוטומטית.

יהושע קופלביץ: לכן אני חושב שאין מקום כאן לעשות איזה שהם דברים חריגים.

יהושע קופלביץ: מיוצגים כאן כל הגורמים הרלוונטיים לנושא הזה והדברים האלה נלקחים בחשבון ובשיקול דעת והם לא נעשים לא לטובת צד זה או לטובת צד אחר אלא נלקחים כל המרכיבים בחשבון.

יצחק גלנטי: אני חושב שאנחנו יכולים לסכם את הנושא הזה.

נעה בן-שבת: אנחנו מדברים על כך שיהיה פה סעיף – לא אוכל כמובן כרגע לנסח אותו – שיאמר שתהיה ועדה מייעצת לנושא של שירותים קיומיים לפגיעה רבה בכלכלה המשפיעה על המשק כולו, שייכללו בה גם נציגי ההסתדרות ונציגי המעסיקים.

נעה בן-שבת: למעשה מי יהיו הנציגים הנוספים?

אלי פז: משרד הביטחון, קרי, מל"ח, פיקוד העורף או צה"ל.

אלי פז: פיקוד העורף כאן קיבל מנדט גם מאגף התכנון במטה הכללי לייצג גם אותו ופיקוד העורף הוא חלק מצה"ל.

אלי פז: לכן אפשר לומר צה"ל.

יצחק גלנטי: נציגי מערכת הביטחון.

אלי פז: צה"ל, משרד הביטחון ומשרד התעשייה.

נעה בן-שבת: השר יהיה חייב למנות את הוועדה.

נעה בן-שבת: הוועדה תוכל לדון גם בפורום חסר ובלבד שכל החברים הוזמנו.

אלי פז: כן.

אלי פז: זה ברור.

אמיר מלכיאור: הערה טכנית.

אמיר מלכיאור: לגבי פיקוד העורף, הדרך הנכונה להזכיר אותו בחוק היא לא על-ידי פיקוד העורף ולא על-ידי צה"ל אלא על-ידי שירות הג"א כיוון שהוא פועל מכוח חוק ההתגוננות האזרחית.

נעה בן-שבת: לגבי הנוסח, אם תוכל להסמיך אותנו.

נעה בן-שבת: בדרך כלל אנחנו מביאים נוסח גמור בפני הוועדה.

אמיר מלכיאור: אין בעיה.

דבורה אליעזר: (4) בהגדרת "חוק שירות ביטחון" במקום "תשי"ט-1959 (נוסח משולב)" יבוא "(נוסח משולב), התשמ"ו-1986".

דבורה אליעזר: (5) בהגדרה "חייל", בפסקה (2), במקום "26", יבוא "34".

דבורה אליעזר: אלה תיקונים טכניים של שינויים בחקיקה.

אלי פז: זה אותו סעיף אלא שהוא קיבל מספור שונה בחוק שירות ביטחון.

יצחק גלנטי: בסך הכל ממספרים את הסעיף אחרת.

דבורה אליעזר: נכון.

ורד וקס: אין לי בעיה עם התיקונים הטכניים אבל אני רוצה להבהיר למען הסדר הטוב שאנחנו עדיין סבורים שהדבר הנכון לעשותו הוא שתהיה ועדה מייעצת לקביעה גם בעת רגיעה של מפעלים חיוניים ומפעילים למתן שירותים קיומיים.

יצחק גלנטי: זה נרשם.

דבורה אליעזר: (6) במקום ההגדרה "שנה" יבוא: "שנה" – תתחיל באחד בינואר ותסתיים בשלושים ואחד בדצמבר בא אחריו".

דבורה אליעזר: (7) בהגדרה "חוק הביטוח הלאומי", במקום "תשי"ד-1953" יבוא "התשנ"ה-1995".

דבורה אליעזר: (8) אחרי ההגדרה "ביטוח נפגעי עבודה" יבוא: ""השר" – שר התעשייה, המסחר והתעסוקה".

דבורה אליעזר: תיקון סעיף 3.

דבורה אליעזר: תיקון סעיף 3 בא בהתאם לבקשת ההסתדרות והמעסיקים שביקשו ועדה מייעצת כדי לפטור אוכלוסיות נוספות מהאוכלוסיות הקבועות כבר בחוק מתחולת החוק.

דבורה אליעזר: אנחנו מדברים על עובדים.

דבורה אליעזר: 2.

דבורה אליעזר: בסעיף 3(ד) לחוק העיקרי, במקום "שר העבודה רשאי לאחר התייעצות עם ועדת העבודה של הכנסת" יבוא "השר רשאי לאחר התייעצות עם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגונים ארציים יציגים של מעבידים שלדעת השר הם נוגעים בדבר ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת".

ורד וקס: אני רוצה להעיר הערה לעניין סעיף 3(ג) בחוק העיקרי.

ורד וקס: זה לא נמצא כאן בתיקון.

ורד וקס: סעיף 3(ג) לחוק העיקרי אומר שבקריאה לשירות עבודה של אישה שהיא אם לילדים הנתונים לטיפולה יובאו בחשבון הקשיים העלולים להיגרם לאישה בטיפולה בילדיה ובדאגה להם.

ורד וקס: אנחנו מבקשים להציע שהנוסח ישונה כך שידובר על משפחה חד-הורית כי יכול להיות בהחלט מצב שזה הורה ממין זכר ולאו דווקא הורה ממין נקבה שנתונים במצוקה הזאת.

יצחק גלנטי: למרות שברוב המקרים זה הפוך.

ורד וקס: אני מציעה את זה על יסוד פניות רבות שהיו במהלך המלחמה בהקשר הזה.

אריה אלדד: אם יש חבר כנסת שרוצה להציע תיקון ברוח שאת אומרת, ואולי הממשלה רוצה, אבל אני לא מכיר מנגנון כזה.

דבורה אליעזר: ישבנו עם ההסתדרות והצענו שבמקום זה אנחנו נשקול התקנת תקנות בעניין הזה והתייעצות אתם בקשר לפטורים ולכן אנחנו לא הסכמנו לתקן את החוק בהיבט הזה.

ורד וקס: אפשר להיעזר בסמכות בסעיף 3(ד), התקנת תקנות בהתייעצות עם ההסתדרות ועם המעסיקים כדי לפתור את הנושא הזה למשל ולא להיכנס לזה באופן מיוחד.

דבורה אליעזר: 3.

דבורה אליעזר: החלפת מונח.

דבורה אליעזר: בסעיפים 4, 5(א), 6, 8, 9, 10, 11, 17(א), 18(א), 28(א), 39, 50(2) ו-51 לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "שר העבודה", יבוא "השר", ובסעיף 26(ב) לחוק העיקרי, במקום "ששר העבודה" יבוא "שהשר".

דבורה אליעזר: 4.

דבורה אליעזר: תיקון סעיף 12 בסעיף 12 לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "20", יבוא "28".

דבורה אליעזר: 5.

דבורה אליעזר: תיקון סעיף 14א בסעיף 14א לחוק העיקרי, במקום "פרק ו'4 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), תשכ"ח-1968, למעט סעיף 127סח", יבוא "לפי פרק י"ב לחוק הביטוח הלאומי, למעט סעיף 200(ב)", ובמקום "לפי סעיף 127סח האמור", יבוא "לפי סעיף 200(ב) לחוק הביטוח הלאומי".

יצחק גלנטי: עד כאן הכל ברור ואפשר להמשיך הלאה?

נעה בן-שבת: הרוב זה תיקוני נוסח, חוץ מאותו סעיף 3(ד) שהוסכם ונדון.

דבורה אליעזר: 6.

דבורה אליעזר: תיקון סעיף 15 בסעיף 15 לחוק העיקרי – (1) סעיף קטן (א) – בטל (2) בסעיף קטן (ב), במקום "סעיף 16(א)(4)" יבוא "סעיף 75(א)(5)" ובמקום "סעיף 49(ב)" יבוא "סעיף 369".

ורד וקס: ברשותכם, אני רוצה לחזור לסעיף 3.

ורד וקס: אם כך, למה לא יהיה, ואני חושבת שזה מה שסוכם בפגישה בזמנו, שהוא יתקין תקנות ולא רק שיהיה רשאי להתקין תקנות?

ורד וקס: צריך לוודא שהוא יתקין תקנות בעניין הפטורים.

ורד וקס: אנחנו ויתרנו על התיקון של סעיף 3(ג) ואם כן, למה שהוא לא יתקין תקנות?

ורד וקס: שתהיה ודאות שהוא אכן יתקין תקנות.

דבורה אליעזר: כיוון שצריך לבחון את המצבים של הפטורים ולדעתנו זה יותר מתאים לסמכות של הרשות מאשר לסמכות של החובה כי אלה מצבים שצריכים להיבחן.

דבורה אליעזר: יכול להיות שאנחנו נבחן ולא יהיו מצבים כאלה.

ורד וקס: זה לאור הפניות שהיו וצרכים שהתעוררו.

יצחק גלנטי: בשעה שיתעורר הצורך, יש מקום לבחון את זה.

יצחק גלנטי: כל עוד לא התעורר הצורך, אנחנו עוד לא יודעים מה תהיה הסיטואציה.

יצחק גלנטי: לכן לא הייתי מציע לעכב את המשך הדיון בנושא הזה מפני שאנחנו במצב אקוטי.

דבורה אליעזר: 7.

דבורה אליעזר: תיקון סעיף 16.

דבורה אליעזר: בסעיף 16 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), במקום "26" יבוא "34" ובמקום "שר העבודה" יבוא "השר".

דבורה אליעזר: (2) בסעיף קטן (ב), במקום "26" יבוא "34".

דבורה אליעזר: 8.

דבורה אליעזר: תיקון סעיף 16א בסעיף 16א לחוק העיקרי, במקום "שר העבודה והרווחה" יבוא "השר", אחרי "לאוכלוסייה המצויה בשטח שעליו חלה ההכרזה" יבוא "או לכלל האוכלוסייה בשטח אחר או הדרושים לתפקודו של השטח שעליו חלה ההכרזה או לתפקוד המשק כולו".

דבורה אליעזר: אחרי "עלולה להיפגע", יבוא "בשל המצב המיוחד בעורף", ובמקום "יחולו בשטח שעליו חלה ההכרזה" יבוא "יחולו לשם מתן שירותים קיומיים".

דבורה אליעזר: אנחנו בעצם מגדירים את שיקול הדעת של שר התעשייה להכריז על אפשרות לגיוס עובדים במצב מיוחד בעורף.

דבורה אליעזר: נכון להיום כבר קיימות עילות כאלה.

דבורה אליעזר: אני אסביר את הסעיף הזה ביחד עם סעיף 18(א).

דבורה אליעזר: בעקבות המלחמה האחרונה נוכחנו לדעת שהסעיף שקיים היום קובע שהשר מכריז על מצב מיוחד בעורף בשטח שעליו חלה ההכרזה על מצב מיוחד בעורף.

דבורה אליעזר: זה בעצם מנע מאתנו לרתק עובדים מחוץ לשטח המוכרז או להפעיל מפעלים מחוץ לשטח המוכרז על אף שהיה צורך בהפעלתם.

יצחק גלנטי: כאשר מדברים על המלחמה האחרונה, את יכולה לתת דוגמה?

אלי פז: למשל הייתה סיטואציה שנמל חיפה היה משותק לחלוטין למעט מקרים קטנים.

אלי פז: המערכת בנמל אשדוד קרסה, העול על העובדים היה אדיר ולא ניתן היה לגייס עובדים מנמל חיפה על מנת לסייע לנמל אשדוד על מנת שיעמוד במשימות כנמל יחיד שפעל.

יצחק גלנטי: מה עם העלויות הנוספות של העברת אותם עובדים מכאן לשם?

אלי פז: זה מוסדר.

אלי פז: המעסיק אמור לדאוג לכל מה שקשור גם לתובלה, גם להלנה ולכל הדברים האלה שאם לא כן, הצו בטל מעיקרו.

אלי פז: זאת אומרת, אין כאן מערכת שהיא לא מתחשבת.

אלי פז: דוגמה נוספת.

אלי פז: למשל, אם בית חולים נפגע וצריך לווסת נפגעים ולהעביר אותם למקום אחר.

אלי פז: דוגמה אחרת יכולה להיות ניוד עובדים סוציאליים על מנת לסייע בקליטה של אוכלוסייה שהועתקה מאזור אחד לאזור שני וחייבים לתגר שם את יכולת הקליטה.

יצחק גלנטי: השאלה שנשאלת היא האם זכויות העובדים נשמרות בהעתקת עובדים ממקום למקום.

אלי פז: במפורש כן.

דבורה אליעזר: החוק קובע שבין בעל המפעל לבין העובדים יחולו יחסי עובד ומעביד וכמו כן קובע שהעובדים זכאים לשכר רגיל כנהוג במקום העבודה.

דבורה אליעזר: יש גם הסדר שקובע שאם יש סכסוך בנושא הזה, בסופו של דבר אפשר להגיע למפקח העבודה ולהתדיין בפניו.

יצחק גלנטי: כל עוד מדובר באותו מעסיק שמוגדר בשטח, אני לא חושב שכאן עשויה להתהוות איזושהי בעיה, אבל מה קורה אם לא מדובר באותו מעסיק?

דבורה אליעזר: יש שני סוגים של מגויסים – יש מגויסי פנים שהם עובדים המפעל ויש מגויסי חוץ שהם מחוץ למפעל.

דבורה אליעזר: אמרתי שיחסי עובד-מעביד כנהוג במקום העבודה ולפי הסכמים קיבוציים במקום העבודה שאליו הוא מגויס.

יצחק גלנטי: מה קורה עם אותן מחויבויות של עובד-מעביד במפעל ממנו הוא הוצא?

אלי פז: לפרק הזמן הקצר הזה של מספר ימים.

קריאה: ואם זה חצי שנה?

אלי פז: אין אפשרות להטיל על המעביד הקבוע של העובד את המשך תשלום השכר משום שהעובד לא נותן תפוקה.

קריאה: הוא מקבל שכר ממקום אחר.

אריה אלדד: הפנסיה שלו נשמרת?

אלי פז: הדוגמה הרלוונטית שאני יכול להביא, זה כמו אותו חייל שגויס.

אלי פז: למשל, רופא בצפת גויס לתגבור תל השומר.

יצחק גלנטי: הוא במעמד של חייל מגויס?

אלי פז: הוא במעמד של עובד שגויס אבל הוא מקבל את שכרו מתל השומר בהתאם לתפקיד אותו הוא ממלא.

אלי פז: מערכת היחסים בינו לבין המעביד הקבוע שלו מוקפאת במידה מסוימת לפרק הזמן הזה.

יצחק גלנטי: נניח שהמפעל שלו, זה שהוא עבד בו פשט את הרגל כיוון שלא היו מספיק עובדים.

יצחק גלנטי: מה קורה עם אותו עובד?

אלי פז: קורה אתו בדיוק מה שקרה עם כל עובד אחר באותו מפעל.

אלי פז: הביטוח הלאומי נכנס במסגרת ענף פשיטות רגל ומקבל את אותה אחריות כלפי אותו מפעל על פי הכללים שנהוגים.

אלי פז: באותה מידה אדוני יכול לשאול מה קורה עם אותו מפעל שהעובדים בו גויסו לצה"ל.

יצחק גלנטי: לא הייתי מתנגד אם הוא היה מקבל מעמד של מי שגויס לצה"ל.

אלי פז: אותו הדבר.

אלי פז: עדיין אין לו מקום עבודה.

אריה אלדד: אחרי המלחמה אין לו מקום עבודה, אם המפעל מתמוטט.

אריה אלדד: זו אחת הסיבות שאנחנו שואפים לשלום.

אלי פז: היושב-ראש, המנגנון שנמצא כאן, אני יכול לומר שהוא המנגנון הטוב ביותר שאני מכיר שיכול לענות לעניין.

אלי פז: ראשית, יש יחסי עובד-מעביד עם המקום החדש אליו העובד גויס.

אלי פז: שנית, בניגוד לתנאים הרגילים בחיים, במידה שהעובד חושב שהוא לא קיבל את הזכויות המגיעות לו, יש לו כתובת ראשונה, מעמד ראשון וזה המפקח הכללי על כוח אדם לשעת חירום שהוא יכול לטעון את טענותיו בפניו, ויש לי סמכות לכפות על המעביד לשפר במידה והדברים מוכחים.

יצחק גלנטי: המעביד החדש.

אלי פז: המעביד, לפרק הזמן.

אלי פז: במידה שהעובד אינו שבע רצון, החוק מאפשר לו לפנות לבית הדין לעבודה.

יצחק גלנטי: בית הדין זה מקום שהוא צריך לחכות בו 15 שנים.

אלי פז: אנחנו מדברים על מצב חירום אמיתי.

אלי פז: אנחנו מדברים על פרק זמן קצר, כך אנחנו מקווים.

אלי פז: אנחנו מדברים על מצב שהוא מצב זמני ואנחנו מדברים על כך שלעובד יש סעד שהוא לא קיים לגבי עובד במערכת הנורמטיבית הרגילה.

אלי פז: כאן יש לו את האפשרויות להתערב.

אלי פז: יש שני גופים שיכולים לסייע לו במידה שהוא מרגיש שהוא ניזוק.

נעה בן-שבת: לגבי חיילי מילואים יש את חוק חיילים משוחררים, החזרה לעבודה.

נעה בן-שבת: סעיף 24 לחוק הזה, חוק שירות עבודה בשעת חירום, אומר שדין מגויס – אדם שעבד במפעל אחר וגויס למפעל מסוים, מפעל לשירותים קיומיים או מפעל חיוני – דינו כדין חייל כמשמעותו בחוק האמור.

נעה בן-שבת: כלומר, יש לו הגנות.

יצחק גלנטי: בסדר, כדין חייל.

נעה בן-שבת: אלה הגנות של חייל מילואים.

נעה בן-שבת: יכול להיות שבנושא הזה אפשר להביא הצעה כדי להשוות את מעמדו לנושא חייל מילואים, אבל בעיקרון יש החלה של אותן הוראות גם על המגויס.

אריה אלדד: אם יש מצב מיוחד בעורף בצפון, החוק היום מאפשר לך לגייס רופא מבאר-שבע ולהציב אותו בצפון?

אלי פז: כן.

אלי פז: היום החוק מאפשר זאת אבל הוא לא מאפשר לנייד את הנפגעים מהצפון לדרום ויחד עם הנפגעים להעתיק גם את הרופא מהצפון אל הדרום.

אלי פז: לכן ההצעה הזאת באה לאפשר גם את הצעד הזה של המשוואה.

יצחק גלנטי: אנחנו לא נסיים את הדיון בנושא הזה אלא נמשיך את הדיון בישיבה נוספת.

ורד וקס: רציתי רק לוודא שהדיון בסעיף הזה ימשיך.

יצחק גלנטי: הדיון בסעיף הזה ימשיך בישיבה הבאה.

יצחק גלנטי: תודה רבה.