ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 257, 2007-11-26 10:00

נאדיה חילו: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

נאדיה חילו: על סדר היום עומדים שני נושאים שקשורים זה בזה: הריסה ואיום הריסה של הדרך המובילה לכפר דאר אל-חנון, ואיום הריסה בגני אל בורג', שהוא אזור נופש.

נאדיה חילו: לנשיאות הכנסת הוגשה בשבוע שעבר בקשה לדיון מהיר על-ידי 4 חברי כנסת: אחמד טיבי, דב חנין, ג'מאל זחאלקה ואני.

נאדיה חילו: הגשנו בקשה, שנדחתה בנשיאות הכנסת, אבל יושב-ראש הוועדה חבר הכנסת אופיר פינס-פז ראה חשיבות בקיום הדיון הזה ולכן, על אף שלא היתה הסכמה לדיון מהיר הוחלט לקיים את הישיבה.

נאדיה חילו: חבר הכנסת אופיר פינס-פז יצטרף אלינו מאוחר יותר ועד אז אנהל את הישיבה.

נאדיה חילו: לפניי חלק מן המסמכים, ביניהם החלטות בית-המשפט לעיכוב ההריסה במבנה שמוביל אל דאר אל-חנון.

נאדיה חילו: אני מבקשת לשאול כבר בתחילת הדיון איך יתכן שהרסו את הדרך כאשר הוצא צו לעיכוב הריסת המבנה?

נאדיה חילו: לפניי גם מכתב מחברת החשמל.

נאדיה חילו: חשבנו לנכון להזמין את חברת החשמל, אך הם התנצלו ואמרו שמעולם לא נתבקשו לחבר את הבתים לרשת החשמל.

נאדיה חילו: אני שמעתי אינפורמציה אחרת.

נאדיה חילו: נברר גם את הסוגייה הזאת.

נאדיה חילו: הועבר אלינו מידע גם על איום להריסת גני אל בורג'.

נאדיה חילו: ידוע לי שחלק מחברי הכנסת שהגישו את הבקשה ביקרו שם, וגם אני ביקרתי שם וראיתי את המקום ואת האנשים, את המשפחות שמעליהן מונחת חרב האיוּם להישאר ללא מקור פרנסה ואף ללא בית מגורים.

נאדיה חילו: חבר הכנסת אורון, שיש לו התחייבות נוספת, ביקש לפתוח את הדיון.

נאדיה חילו: אחריו נעבור לשמוע את המציעים.

נאדיה חילו: בבקשה.

חיים אורון: תודה לכל המציעים.

חיים אורון: אני מתנצל, אבל אצטרך לעזוב לדיון בחוק חשוב בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים אורון: בתשובת השר שטרית מוזכרת ועדת דב קהת, שהופעתי בפניה.

חיים אורון: הדיונים בוועדת קהת התקיימו לפני 18-19 שנים, בשנת 1989.

חיים אורון: אני זוכר שבאזור ההוא היתה אז בעיה באל-עריאן ובדאר אל-חנון.

חיים אורון: לכן כאשר מזכירים את הוועדות – במשך תקופה ארוכה השתמשו בתירוץ שהמועצה האזורית לא מוותרת על השטח.

חיים אורון: נדמה לי שהיה לי חלק בכך שהמועצה האזורית מנשה הודיעה, לאחר שיחות עם חברים, שמבחינתה אין בעיה.

חיים אורון: אני אומר את שתי העובדות הללו בכדי להגיד דבר אחד, ובזה אני מבקש לסיים כי אני בטוח שחברים נוספים יפרטו יותר.

חיים אורון: כל מה שמופיע בתשובות זה תירוצים.

חיים אורון: ההחלטה פשוטה מאוד: לצרף את קבוצת הבתים הזאת ליישוב קיים.

חיים אורון: למיטב ידיעתי כבר מזמן אין כוונה להקים יישוב חדש.

חיים אורון: צריך לכלול את הבתים הללו בתוכנית המתאר ולהפסיק את האיומים בהריסות.

חיים אורון: יש ליצור בהסכמה עם התושבים מסגרת להתפתחות העתידית, בהנחה שבמילא הטווח של 700, 800 או 900 דונם בין דאר אל-חנון ובין ערערה סביר ולא בעוד אלפי שנים יתמלא בגידול טבעי.

חיים אורון: יש כאן מקרה שאני לא מצליח להבין.

חיים אורון: בזמנו כאשר חבר הכנסת אופיר פינס-פז היה שר הפנים היתה תחושה שאנחנו או-טו-טו מתקדמים, אולם עם חילופי השרים זה השתנה.

חיים אורון: נדמה לי שהסיבה שחבר הכנסת פינס-פז כינס את הדיון הזה, בין השאר כי הבין והיה מוכן לחפש מוצא לסוגייה.

חיים אורון: התשובות הבירוקרטיות שמישהו כותב לשרים והם חותמים עליהן בלי להשקיע אפילו טיפת מחשבה וטיפת רגש, לא מכובדות.

חיים אורון: חבל שהשר לא נמצא כאן.

חיים אורון: העובדה שוועדות רבות כבר החליטו היא לא תשובה.

חיים אורון: זאת דוגמה לבעיה שאין סיבה שלא לפתור אותה, פרט לאטימות.

חיים אורון: תודה שאפשרתם לי להגיד את דברי בהתחלה.

נאדיה חילו: תודה רבה.

נאדיה חילו: הכפר הזה, שמונה היום 80-100 תושבים ב-9 בתי מגורים, אף פעם לא הוכר.

נאדיה חילו: הדרך שהובילה אל הכפר נהרסה.

נאדיה חילו: נכון שלפני שנתיים חבר הכנסת אופיר פינס-פז בהיותו שר הפנים קיבל החלטה בניסיון לקדם הסדר שהשטח הבנוי של הכפר והשטח הבנוי העתידי יועברו למועצה המקומית ערערה, אולם ידוע לנו שההסדר הזה אף פעם לא קוּדם.

נאדיה חילו: הכפר נמצא 850 מטרים מערערה, ממש סמוך אליה.

נאדיה חילו: בהצעה הזאת תמכו גם ראש המועצה האזורית מנשה, ראש מועצת ערערה ומשרד הפנים, אבל ידוע שעד היום לא קוּדם כל פתרון מוניציפלי או תכנוני לתושבי הכפר.

נאדיה חילו: אלה העובדות.

נאדיה חילו: אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת טיבי, אחד מן המבקשים.

אחמד טיבי: ביקשנו לקיים דיון מהיר בוועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא הזה בשל חריפותו, בשל הסכנות הטמונות במדיניות משרד הפנים והסכנה המוחשית הפרטנית המרחפת על מספר בתים ובתי עסק באזור ואדי ערה בכלל – על אל בורג', שבעליו נמצא כאן, על ביתו של מר נזיה יונס בערה, על בית הבד בברטעה ומקומות אחרים.

אחמד טיבי: נדבר באופן פרטני.

אחמד טיבי: אני מעדיף שהאנשים עצמם יציגו את פרטי הפרטים של ההיסטוריה של המבנים הללו, את המגעים הבלתי נלאים מול הרשויות, הדרישות, ההיענות לדרישות, הקשחת העמדות האסקלטיבית – עוד דרישה ועוד דרישה ועוד כדי להקשות על בעלי הבתים הללו.

אחמד טיבי: הבעיה התכנונית באזור באופן כללי, בתמ"א 35, היא הרצון לעשות סטרנגולציה, חניקה תכנונית של הישובים הערבים באזור ואדי ערה, והיד הקלה על ההדק לחתום על צווי הריסה או לבקש מאנשים שיהרסו את בתיהם בוואדי ערה ובמקומות אחרים.

אחמד טיבי: הריסות הבתים על-פי חוק התכנון והבנייה הן נושא בוער שבמחלוקת קשה בין המדינה ובין אזרחיה הערבים.

אחמד טיבי: אני בא לומר שבדרך כלל אנשים "מתים" להוציא רשיון ורוצים מאוד לבנות בית עם רשיון.

אחמד טיבי: הם לא בונים בלי רשיון כברירה ראשונה, מתוך בחירה, אלא כברירת מחדל בשל אילוץ.

אחמד טיבי: הם באים במגע עם הרשויות, ועדות התכנון והבנייה המקומית והאזורית והמחוזית של משרד הפנים, ועושים הכול במשך שנים כדי לעמוד בדרישות משרד הפנים, ובכל זאת תמיד נמצא איזה סעיף קטן, כאילו משרד הפנים מחפש איך להכשיל את בעל המבנה ולא איך לעזור לו להכשיר את הבנייה, מה גם שמדובר בבנייה על קרקע פרטית ששייכת לו, בתוך תחום הישוב.

אחמד טיבי: הבעיה המקרו-סקופית היא בעיית התכנון והבנייה בישובים הערבים.

אחמד טיבי: ועדת הפנים והגנת הסביבה היא המקום המתאים ביותר לדון, גם היום וגם בעתיד, בדרך ניהול הוועדות האלה, במדיניות.

אחמד טיבי: תכנון ובנייה זה אידיאולוגיה.

אחמד טיבי: זה אמירה גם על היחס של המדינה לתושבים באזורים האלה, גם על איכות הסביבה, גם על פיתוח אורבני או אי-פיתוח, גם על אי-מתן אפשרות להקים ישובים ערבים חדשים ועיר ערבית חדשה.

אחמד טיבי: זו אמירה פוליטית שמתיישבת עם המדיניות הכללית.

אחמד טיבי: אנחנו רוצים גם לפתור את הבעיות הספציפיות של בעלי הבתים באזור ואדי ערה, שעשו כברת דרך ארוכה והשיגו את כל האישורים הדרושים כמעט.

אחמד טיבי: הם ניהלו מגעים, ואחר-כך גם בעלי תפקידים מהאזור, ראשי מועצות נפגשו עם הממונה על המחוז, נפגשו עם מנכ"ל משרד הפנים, אנחנו שוחחנו עם השר מאיר שטרית בנושא הזה.

אחמד טיבי: דרך הצגת התגובות – יש בה חיוב מסוים, אבל בשטח אִיום ההריסה קיים עדיין, למרות הדחיוֹת שהושגו דרך בית-המשפט.

אחמד טיבי: גברתי היושבת-ראש, חייבים לעשות מעשה כדי שלאנשים האלה תישאר קורת-גג, גם בית מגורים וגם בית עסק.

אחמד טיבי: זה זכות-יסוד אלמנטרית של כל אדם, וכך גם של התושבים בערה, ערערה ודאר אל-חנון.

אחמד טיבי: חברי חבר הכנסת חיים אורון דיבר על הריסת הכביש.

אחמד טיבי: יש הרגשה שמתייחסים אל האנשים בדאר אל-חנון כאל אוויר כאשר הורסים להם את הכביש.

אחמד טיבי: מדובר בכ-100 אנשים, 9 בתי-אב.

אחמד טיבי: אפשר לצרף אותם, ויש נכונות לצרף אותם למועצה המקומית בערערה.

אחמד טיבי: ההתעקשות מיותרת, והיא חלק ממה שאמרתי על האידיאולוגיה התכנונית של משרד הפנים.

אחמד טיבי: תודה רבה.

נאדיה חילו: אני מבינה שנמצא כאן מר דוד יונה ממשרד הפנים.

נאדיה חילו: האם נמצא כאן נציג ממשרד התחבורה?

נאדיה חילו: מר עמר רשרש.

נאדיה חילו: האם יש כאן נציגים נוספים ממשרדי הממשלה?

נאדיה חילו: לא.

ג'מאל זחאלקה: אני סבור שנשיאות הכנסת טעתה כאשר לא אישרה דיון מהיר.

ג'מאל זחאלקה: מייד כאשר לא נתקבלה בקשתנו לדיון מהיר פניתי אל יושב-ראש הוועדה בבקשה לקיים את הדיון הזה, והוא הסכים מייד.

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, דבר כזה לא מקובל בכנסת, לא נהוג לאשר מייד דיון כאשר הבקשה אינה מגיעה בדרך של בקשה לדיון מהיר בעקבות החלטה של נשיאות הכנסת.

ג'מאל זחאלקה: אמנם לא הופתעתי, כי ניהלתי שיחות מקדימות עם חבר הכנסת אופיר פינס-פז – ואני מקווה שיגיע בהמשך – ודווקא על נושא דאר אל-חנון שבו היה מעורב אישית.

ג'מאל זחאלקה: כשר הפנים הוא חתם על צירוף דאר אל-חנון לערערה, אולם השרים שבאו אחריו ביטלו את ההחלטה.

ג'מאל זחאלקה: אני זוכר שהוא דיבר אתי אישית לאחר שחתם, ואמר: העניין גמור, נשארו רק עניינים טכניים, שיילכו וידברו עם אוסקר, הכול יסתדר.

ג'מאל זחאלקה: אבל בסופו של דבר, כמו בכל המקרים המשיכו במדיניות של לך וחזור, לך וחזור, כלפי אותם בעלי בתים, ובסופו של דבר התשובה שלילית.

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש להציג שאלה על המקרים כולם.

ג'מאל זחאלקה: המשותף לכל הבתים, בתי העסק ואתרי הנופש הללו, כ-13 במספר אם אנחנו כוללים את הבתים באום אל פחם, שאפשר מבחינה תכנונית לפתור את הבעיה.

ג'מאל זחאלקה: לעתים יש עניינים בלתי פתירים מבחינה תכנונית, אבל כאן לכולם יש פתרון תכנוני.

ג'מאל זחאלקה: חשוב מאוד שחברי הוועדה יידעו, שכאשר אנשים פנו לוועדות התכנון נתבקשו כל העת להכניס תיקונים.

ג'מאל זחאלקה: התוכניות לא נפסלו על הסף, לא אמרו להם שאין סיכוי, אלא: תחזור, תוסיף את זה, תתקן את זה, תביא אישור משם, תביא כך וכך, כל הזמן לך וחזור ושנה את התוכנית בצורה כזאת או אחרת, וכך במשך שנים על גבי שנים, ובסוף לאחר המסע המייגע, שכלל אצל בעל בית הבד נסיעות רבות לאיטליה כדי למצוא פתרונות לבעיות הניקוז, והוא עשה מחקר, הוא עכשיו מומחה לבעיות ניקוז של בתי בד באיטליה, ביקשו ממנו את הפתרון האידיאלי והוא הביא את הפתרון האידיאלי, ולאחר כל המסע הארוך התשובה שלילית.

ג'מאל זחאלקה: כנ"ל באל בורג' – לך וחזור, להגיש 10 פעמים תוכניות חדשות ושינויים ואישורים פה ואישורים שם, ובסופו של דבר התשובה שלילית.

ג'מאל זחאלקה: כנ"ל בבית של מר נזיה יונס, אותו דבר.

ג'מאל זחאלקה: כלומר הפתרון התכנוני קיים, אפשר למצוא פתרון תכנוני.

ג'מאל זחאלקה: הבעיה נובעת מהחלטה פוליטית, לא יותר.

ג'מאל זחאלקה: אין ספק שבדאר אל-חנון ההחלטה פוליטית.

ג'מאל זחאלקה: שר הפנים חתם על הבקשה לצירוף דאר אל-חנון לערערה, נמצא הפתרון המתאים, אולם השר שנתמנה אחריו קיבל החלטה פוליטית לא לכבד את החלטת השר הקודם.

ג'מאל זחאלקה: זה המצב.

ג'מאל זחאלקה: הבעיה לא קשה – נדרשת רק חתימה של השר והוראה.

ג'מאל זחאלקה: עם קצת רצון טוב ניתן לפתור את הבעיה.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להתייחס למספר בעיות.

ג'מאל זחאלקה: במקרים מסוימים מתנהל הליך תכנוני ויש מירוץ בין ההליך התכנוני ובין צווי ההריסה.

ג'מאל זחאלקה: למשל בית הבד בברטעה נמצא בהליך תכנוני להיות אזור תעשייה, ואומרים לו כל פעם שבית הבד צריך להיות מוכר כאזור תעשייה, והמקום שבו נמצא בית הבד מיועד לאזור תעשייה, אבל יש צו הריסה.

ג'מאל זחאלקה: לפני שהליך התכנון המייגע והאיטי ייגמר, יהרסו.

ג'מאל זחאלקה: לכך יש פתרונות, והיו דברים מעולם – כאשר מוגשות תוכניות מקפיאים את הליכי ההריסה עד שיתבררו התוכניות.

ג'מאל זחאלקה: באל בורג' מתרחש סיפור מהסרטים כמעט.

ג'מאל זחאלקה: האזור מיועד לאתרי נופש.

ג'מאל זחאלקה: החבר'ה של אל בורג', מר חסן בויארת ובני משפחתו, לקחו את העניין ברצינות ובנו אתר נופש כי האזור מתוכנן לאתרי נופש.

ג'מאל זחאלקה: ושוב אותו סיפור – התוכניות המפורטות לא מתקבלות בשל סיבה כזאת או אחרת.

ג'מאל זחאלקה: אני סבור שיש כאן החלטה פוליטית.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מנסים לנתח את החלטות ועדות התכנון אבל לפעמים אי אפשר להבין אותן.

ג'מאל זחאלקה: כאשר ידוע שהאזור מיועד לאתרי נופש, או ידוע שהאזור מיועד לתעשייה ובכל זאת מוציאים צווי הריסה ומתעקשים על מימושם – זה לגמרי לא ברור.

ג'מאל זחאלקה: הבעיה בבית של מר נזיה יונס ניתנת לפתרון בצורה מכובדת.

ג'מאל זחאלקה: המועצה המקומית תומכת בכך, ואף שלחו תוכניות מפורטות.

ג'מאל זחאלקה: יש מספר בתים בערערה שנמצאים עכשיו בתהליך תכנון וידוע שיהיו חלק מתוכנית המתאר של היישוב.

ג'מאל זחאלקה: יש הסכמה עקרונית עם ועדות התכנון, ובכל זאת רוצים להרוס.

ג'מאל זחאלקה: יש גבול לכל תעלול.

ג'מאל זחאלקה: אני מציע שלא רק נציג את העניין, אלא נדון גם באפשרויות הפעולה.

ג'מאל זחאלקה: אתמול היתה ישיבה באל בורג' שהשתתפו בה למעלה מ-100 אנשים, כל בעלי הבתים והעסקים נפגשו עם סיעת בל"ד.

ג'מאל זחאלקה: היה שם חאג' עבד אלרחמן ואנשים מהוועד הציבורי להגנה על הבתים באזור ואדי ערה, כולם היו שם ודנו בעניין.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להעביר רק מסר אחד לוועדה – אנשים תולים תקוות רבות בישיבת הוועדה הזאת, שתעזור, שתעצור את הדחפורים ותאפשר למתכננים לגמור את הליכי התכנון.

ג'מאל זחאלקה: זה עניין פתיר, לא עניין בלתי פתיר.

ג'מאל זחאלקה: אילו היה עניין בלתי פתיר היו יושבים ומתלבטים מה לעשות, אבל זה עניין פתיר.

ג'מאל זחאלקה: אחת ההצעות שעלו בישיבה אתמול, שוועדת הפנים והגנת הסביבה תסייר באזור ותראה במו עיניה.

ג'מאל זחאלקה: לא כולם יודעים מה קורה באל בורג'.

ג'מאל זחאלקה: כל מי שיראה את המקום לא יהיה לו לב לתמוך בהריסתו.

ג'מאל זחאלקה: המקום הזה משתלב בנוף ולא נראה מן הכביש.

ג'מאל זחאלקה: הוא מדורג, ונבנה עם כבוד לסביבה ולנוף הטבעי.

ג'מאל זחאלקה: יש שם הרבה עצים ולא רואים אותו כמעט מהכביש.

חנא סוייד: למה שלא יראו אותו?

ג'מאל זחאלקה: כוונתי שהמבנה לא מנקר עניין.

ג'מאל זחאלקה: הוא נבנה יפה מבחינה תכנונית ומשתלב עם הנוף.

קריאה: אם הוא יפה אז לא צריך לכסות אותו בעצים.

ג'מאל זחאלקה: כוונתי שהוא נבנה יפה.

ג'מאל זחאלקה: יש לעתים בנייה לא יפה, מכוערת, אך לא זה המקרה.

ג'מאל זחאלקה: זאת הערת אגב, לא לגופו של עניין.

ג'מאל זחאלקה: תושבי ואדי ערה זקוקים לאתרי נופש שישרתו את האזור כולו.

ג'מאל זחאלקה: הלוואי וירבו אתרי נופש באזור כדי שיעשו בהם פעילויות ולילדים יהיה מה לעשות בקיץ.

ג'מאל זחאלקה: זה צורך טבעי של האוכלוסייה.

ג'מאל זחאלקה: מה לעשות שבתוך הישובים עצמם אי אפשר לעשות משהו, וזה טבעי, היום לא בונים אתרי נופש באמצע עיר אלא בצד העיר, וכך עשו כאן.

ג'מאל זחאלקה: אני מציע שוב שהוועדה תסייר באזור ותשמע את הגורמים המוסמכים.

ג'מאל זחאלקה: אני מציע שיתקבלו החלטות על הקפאת ההריסות עד לסיור של הוועדה.

ג'מאל זחאלקה: אתמול שמעתי מספר הצעות.

ג'מאל זחאלקה: אני מציע שראשי הערים והמועצות יציגו אותן כאן.

ג'מאל זחאלקה: צריך ליצור מנגנון שימנע את ההריסה ויאפשר הליך של לגליזציה.

נאדיה חילו: לפני שאני עוברת למציע הרביעי חבר הכנסת חנין, מונח בפניי מכתב ששלח יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה ב-8 באוקטובר 2007 לשר הפנים מאיר שטרית.

נאדיה חילו: הוא כתב: "...

נאדיה חילו: לפני כשנתיים כשכיה

נאדיה חילו: נתי כשר הפנים ניסיתי לקדם הסדר לפיו השטח הבנוי של הכפר והשטח הבנוי העתידי יועברו למועצת ערערה.

נאדיה חילו: בהצעה תמכו ראש המועצה האזורית מנשה, ראש מועצת ערערה ומשרד הפנים.

נאדיה חילו: אלא שההסדר לא בוצע.

נאדיה חילו: " השר מאיר שטרית ענה למכתבו של חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

נאדיה חילו: התשובה לא נמצאת בפניי כרגע, אבל בתמצית התשובה שלילית.

נאדיה חילו: רצוי לציין את זה.

ג'מאל זחאלקה: בתשובת השר שטרית נכתב שמבני דאר אל-חנון לא יכולים להישאר שם "כי זה אזור בעל איכויות נופיות", כאילו באזור עם איכויות נופיות לא יכולים לגור אזרחים.

נאדיה חילו: אני מבקשת שתנסו לא רק לפרוש בפנינו את הבעיות, התופעה ידועה הרי, אלא גם לנסות להציע פתרונות.

נאדיה חילו: אני מניחה שרוב חברי הכנסת שנוכחים בדיון, אם לא כולם, ביקרו באזור ויש בינינו הסכמה, והעובדות ידועות לנו.

דב חנין: אני רוצה בכל זאת להתיחס לעוד עניין אחד שלא עלה.

דב חנין: לא אחזור על הדברים שאמרו חברי, הם הציגו את הדברים היטב, אבל אני חייב לומר לך גבירתי היושבת-ראש ולעמיתי חברי הכנסת, שלאחר שהייתי באזור הזה ופגשתי את האנשים יצאתי בתחושה קשה מאוד.

דב חנין: יש לנו כאן כמה מקרים של הריסות, באל בורג' ובביתו של מר יונס שנמצא על הגבול בין ערה וערערה ובגלל איזו פורמליסטיקה עיוורת ואטומה הבעיה לא נפתרת.

דב חנין: יש את המקרה של דאר אל-חנון, שאגיד עליו מספר מילים בהמשך.

דב חנין: כל הדוגמאות הללו קפקאיות מאוד ואין שום סיבה תכנונית, אין שום סיבה הגיונית להגיע לצווי הריסה.

דב חנין: במקומות אחרים לא פועלים כך.

דב חנין: בדיון שהוועדה קיימה לפני כשבועיים נאמר לנו שמדיניות המינהל להגיע להסדרים עם אנשים, ואף הוצגו לנו מסמכים על כך.

דב חנין: אני שואל את עצמי, אם המצב כל-כך מטורף האם יש איזה היגיון מאחורי השיגעון?

דב חנין: אני חייב לומר לכם, עמיתי חברי הכנסת, שיש לי תחושה קשה מאוד.

דב חנין: אני חש שמאחורי העניין הזה יש רצון להמאיס על אנשים את חייהם.

דב חנין: כאשר אדם מתרוצץ ועושה את כל שדורשים ממנו, וגם משקיע כסף רב – במקרה של אל בורג' השקיעו כסף רב בכל ההליכים התכנוניים – וכל פעם מתגלה איזה תירוץ חדש, ואני אומר "תירוץ" כי אין מילה טובה יותר להציג את זה, אני חש שרוצים לתת לאנשים תחושה שבעצם אין שום דרך, ולא יעזור להם אם יגישו בקשות, ולא יועיל להם אם יילכו לפי הספר, תמיד יימצא טריק כזה או אחר שימנע מהם מלהקים את מה שהם מבקשים להקים.

דב חנין: התחושה הזאת קשה מאוד, כאשר במקביל אנחנו שומעים את כל הדיבורים הפוליטיים, שחוזרים ונשמעים, על התנתקות מאום אל פחם או העברת ואדי ערה לרשות הפלסטינית.

דב חנין: יש כנראה גורמים שהחליטו לתרגם את המדיניות הזאת גם לשפת המעשה בשטח בכדי שאנשים יבינו שמדובר בדברים רציניים.

דב חנין: הכיוון הזה מדאיג אותי מאוד.

דב חנין: לא אחזור על דברים שנאמרו, אך אני מבקש לומר כמה מילים על דאר אל-חנון.

דב חנין: הכביש שנהרס זה דוגמה לרשעות.

דב חנין: הרי בכביש הזה אין שום פגיעה, הוא לא פוגע תכנונית.

דב חנין: דרך אגב, מי שלא ביקר במקום עשוי לחשוב שמדובר באיזה כביש ארוך של מספר קילומטרים, אבל מדובר ברצועה סלולה של 50-60 מטרים.

ג'מאל זחאלקה: ובתוך השטח שלהם.

אחמד טיבי: אין מתחתיו מנהרה ואין מעליו גשר.

דב חנין: הדבר היחיד שקטע הכביש הקצר הזה עושה, שבחורף הילדים שעוברים בין הבתים לא צריכים לעבור בבוץ.

טלב אלסאנע: מה חמור יותר, סלילת הכביש או הריסתו?

דב חנין: ההריסה של קטע הכביש מרגיזה ומקוממת, אין לה שום הצדקה.

דב חנין: האזור כולו לפי תמ"א 35 מוגדר כאזור איתור של מרקם עירוני.

דב חנין: אין שום סיבה לא לאפשר שם בנייה.

דב חנין: אומר חבר הכנסת זחאלקה שיש שם איכויות נופיות, אבל איכויות נופיות יכולות להיות גם במרקם עירוני.

דב חנין: אנחנו רוצים שגם בעיר יהיו נופים, לא רק בכפרים.

דב חנין: אין שום סיבה תכנונית אמיתית לפי התוכניות הקיימות שלא לאשר את המבנים.

דב חנין: חייבים לחתוך את הקשר הגורדי הזה.

דב חנין: גברתי היושבת-ראש, אני מציע שהוועדה תקבל שלוש החלטות.

דב חנין: ראשית, הרעיון שהציע חברי חבר הכנסת זחאלקה מצוין, שוועדת הפנים והגנת הסביבה תצא לסיור מאורגן באזור הזה במהרה, תבקר בכל הישובים ותראה את המבנים.

דב חנין: אין תחליף למראה עיניים כדי להבין שלא מדובר כאן על אילו עוולות תכנוניות, אלא בסך הכול על הרצון של אנשים לחיות, זאת העוולה היחידה שמתרחשת שם.

דב חנין: שנית, הוועדה צריכה לקבל החלטה חד-משמעית על פנייה לכל גורמי התכנון בבקשה לעצור את כל תוכניות ההריסה עד שיתקיים דיון רציני ומקיף עם כל הגורמים, ובהשתתפות התושבים.

דב חנין: דבר שלישי, הוועדה צריכה לפנות בבקשה להשלים מייד את המהלך של העברת הכפר דאר אל-חנון, בהמשך לדבריו של חבר הכנסת אורון, על-פי יוזמתו של שר הפנים לשעבר חבר הכנסת אופיר פינס-פז, למועצה המקומית ערערה.

דב חנין: יש הסכמה של כל הגורמים המעורבים.

דב חנין: הגורם היחיד שמתנגד הוא גורם שלא צריכה להיות לו אמירה בעניין.

דב חנין: אם כל הגורמים בשטח מסכימים מדוע שר הפנים צריך להתעקש לייצר בעיה במקום שאף אחד לא רוצה בה?

אחמד טיבי: בפרט כאשר הוא דוגל באידיאולוגיה של איחודים.

אחמד טיבי: דרך אגב, בנוסף לסיור של הוועדה חשוב ששר הפנים ומנכ"ל משרד הפנים יבקרו במקום.

אחמד טיבי: זה יהיה אפקטיבי.

אחמד טיבי: הם אמרו שהם מוכנים לבקר במקום, אבל כדאי שהוועדה תקרא להם לסייר שם.

נאדיה חילו: תודה רבה.

נאדיה חילו: רשות הדיבור לחבר הכנסת סוייד, ואחריו נשמע את נציגי המשרדים ואת ראשי הרשויות והתושבים הנוגעים בדבר.

חנא סוייד: תודה גברתי היושבת-ראש.

חנא סוייד: כל האזור של ואדי ערה נמצא בתקופת מעבר מבחינה תכנונית, שלא מצדיקה בשום פנים ואופן הגעה לסוף הדרך ולביצוע צווי הריסה.

חנא סוייד: אני מבקש לפרט.

חנא סוייד: אני מגיע למסקנה שהמניע להוצאת צווי הריסה בפועל אינו דווקא תכנוני.

חנא סוייד: צריך לדעת, האזור כולו נמצא בתקופת מעבר מבחינה תכנונית.

חנא סוייד: תוכנית-אב לכל האזור נמצאת בהכנה בוועדה המקומית לתכנון ובנייה בנחל עירון, שלצערי הרב נציגיה לא נמצאים כאן.

חנא סוייד: זאת בעצם הסמכות התכנונית בשטח ואינני יודע מדוע לא שלחה נציגים לישיבה הזאת.

חנא סוייד: תוכניות-האב לרוב הישובים באזור הזה נמצאות עדיין בהכנה ולכן המצב התכנוני של הישובים עדיין לא ברור והכול פתוח.

חנא סוייד: יתכן שכל המבנים שמדובר עליהם ימצאו את פתרונם במסגרת תוכניות-האב.

חנא סוייד: גם מבחינת תחומי השיפוט של הישובים המצב נזיל ובתקופת מעבר.

חנא סוייד: אני יודע שבישוב עין א-סהלה, שהוא חלק מהמועצה המקומית בסמה, שראש הרשות שלה יושב אתנו כאן, מחצית הישוב נמצא בתחום המועצה האזורית מנשה.

חנא סוייד: איך אפשר לדבר על תכנון סופי ובר-קיימא כאשר מחצית הישוב לא נמצאת בתחום המועצה המקומית אלא בתחום המועצה האזורית?

חנא סוייד: כך גם לגבי ביתה של משפחת יונס בערה, שתחום השיפוט עובר ממש ליד הבית, כלומר 20 מטר משם נמצאים כבר בתוך תחום השיפוט של הישוב ואין כל בעיה.

חנא סוייד: אנחנו מדברים על אזור רחב שחיים בו כ-100 אלף תושבים.

חנא סוייד: אין בו שום אזור תעשייה.

חנא סוייד: אם מישהו רוצה לבנות בית בד – והאזור הזה משופע בעצי זית – היכן יוכל לבנות בכל האזור כאשר אין אזורי תעשייה?

חנא סוייד: אני רוצה שמשרד הפנים יענה על השאלות הללו.

חנא סוייד: בהיעדר אזורי תעשייה היכן אפשר לבנות מפעל, או גן שמחות, או אולם אירועים?

חנא סוייד: הבעיה של בתי בד – הרי אין תעשיית מכוניות בוואדי ערה, אלא זה מה שהאנשים רוצים וצריך לספק אזורי תעסוקה שייתנו מענה לפחות לעסקים הקטנים הללו.

חנא סוייד: אולם אנחנו רואים שפועלים בדיוק להיפך, יש שם מספר מועט של עסקים ורוצים דווקא להרוס אותם.

חנא סוייד: תוכנית המתאר המחוזית של האזור, שנקראת תמ"מ 6, נמצאת עדיין בהפקדה והוגשו עליה התנגדויות, לרבות בעניין הרחבת תחומי השיפוט של הישובים, לרבות בעניין הכרה בדאר אל-חנון.

חנא סוייד: מדוע ממהרים כל-כך, עוד לפני שסיימו את תמ"מ 6 ואמרו את האמירה התכנונית הסופית, וכבר עכשיו רוצים להביא את הקץ ולמהר להגיע לסופו של התהליך?

חנא סוייד: בתוכנית המתאר הנוכחית, שנותנת חזות לאזור הזה, עדיין לא נתקבלו החלטות מבחינה תכנונית מקצועית.

חנא סוייד: דנו בהתנגדויות אבל טרם קיבלו החלטות.

חנא סוייד: אני יודע שהרשויות המקומיות שם ממורמרות מאוד מתהליך התכנון.

חנא סוייד: תהליך התכנון "תקוע" בכל הישובים.

חנא סוייד: יושבים כאן חלק מראשי הרשויות.

חנא סוייד: הם ממש זועקים לשמים על שלא מקדמים את התוכניות שהגישו.

חנא סוייד: לוקח 10 שנים לאשר תוכנית מתאר לישוב.

ג'מאל זחאלקה: ולפעמים גם 20-25 שנים.

ג'מאל זחאלקה: תן לי 10 שנים, נעשה חגיגות ...

חנא סוייד: 10 שנים זה הרבה זמן להקפיא התפתחות של ישובים.

חנא סוייד: ב-10 שנים הישובים הללו גדלים ב-50%, וכבר 10 שנים תוכניות תקועות.

חנא סוייד: אז איך אנשים יתפתחו?

חנא סוייד: איך יבנו?

חנא סוייד: הרי יש ריבוי טבעי של האוכלוסייה וצריך פתרונות בנייה למגורים, למבני ציבור, לתעשייה, לתעסוקה.

חנא סוייד: לאן האנשים יילכו?

חנא סוייד: לגבי דאר אל-חנון – בדרך כלל אני נוסע בדרכי לירושלים ועובר דרך מודיעין.

חנא סוייד: אני רואה בדרך את מבוא מודיעין, מעלה מודיעין, קדמת מודיעין, מודיעין עילית.

חנא סוייד: שיקראו לדאר אל-חנון "מעלה ערערה", שכך יכנו את הבתים שקיימים שם כבר 100 שנים ויפתרו את הבעיה.

חנא סוייד: מדוע עושים מהעניין הזה בעיה כל-כך גדולה?

חנא סוייד: מודיעין היא עיר חדשה וכבר מסביב לה יש ישובי לוויין: קדמת מודיעין ומבוא מודיעין ומודיעין עילית ומודיעין תחתית.

חנא סוייד: מה זה?

חנא סוייד: מכיוון שמבחינה תכנונית אין כל הצדקה להקיץ את הקץ, אני סבור שיש כאן ניסיון להבעיר את השטח כדי להמאיס את האזור הזה על אזרחי מדינת ישראל.

חנא סוייד: אם יוחלט על הריסת בתים אנשים לא יישבו בחיבוק ידיים.

חנא סוייד: כבר החליטו שלא יהיה שם טיול עבור הדחפורים.

חנא סוייד: ואז יגידו: תראו, אמרנו לכם, האנשים האלה לא צריכים להישאר במדינת ישראל.

חנא סוייד: זה ניסיון להבעיר את השטח.

חנא סוייד: אם הוועדה רוצה לגלות אחריות עליה להגיד את זה, ועליה להצביע על פתרונות.

חנא סוייד: צריכה לצאת מכאן החלטה להקפיא את הריסת המבנים.

חנא סוייד: המצב התכנוני הרי נזיל עדיין ועם אישור התוכניות כל הבעיות הקטנות הללו, שמנסים לבנות עליהן מגדלים, עשויות להיפתר.

חנא סוייד: צריך בינתיים להקפיא את כל הפעילות ההרסנית שמתכוונים לעשות באזור.

נאדיה חילו: אני מבקשת לקרוא לכם את מכתבו של שר הפנים מאיר שטרית ליושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה חבר הכנסת אופיר פינס-פז מיום 30 באוקטובר 2007: "סוגיית דאר אל-חנון נדונה במהלך השנים בצורה מעמיקה על-ידי משרד הפנים.

נאדיה חילו: דיונים בנושא התקיימו במוסדות התכנון השונים.

נאדיה חילו: הן הוועדה המחוזית והן המועצה הארצית דחו את רעיון הקמת ישוב חדש, בעיקר מכיוון שאינו עולה בקנה אחד עם התכנון הארצי והמחוזי.

נאדיה חילו: מבני דאר אל-חנון נמצאים בלב שטח פתוח בעל איכויות נופיות.

נאדיה חילו: בנוסף, בין ערערה לדאר אל-חנון חוצצת דרך אזורית וכן יער אשר אינם מאפשרים רצף בנוי בין ערערה לדאר אל-חנון.

נאדיה חילו: בנוסף, מספר ועדות ממשלתיות (ועדת מרקוביץ, ועדת קהת) דחו את רעיון הפיכת דאר אל-חנון לישוב, דבר שקיבל תמיכה גם בפסיקת בג"ץ.

נאדיה חילו: לאור כל האמור לעיל, הפתרון המוצע על-ידי משרד הפנים אינו צירוף שטח דאר אל-חנון לתחום השיפוט של ערערה, אלא למצוא פתרון במעבר להתיישבות ביישובים הסמוכים.

נאדיה חילו: "

אחמד מלחם: עושים צחוק מן האנשים.

טלב אלסאנע: אני סבור שהעניין אינו היעדר פתרונות תכנוניים, אלא היעדר רצון לפתור את הבעיות.

טלב אלסאנע: לדעתי הבעיות במגזר הערבי אינן מקריות, לחלוטין לא.

טלב אלסאנע: אני מאשים את גורמי התכנון, שיצרו את הבעיה בכוונה תחילה.

טלב אלסאנע: הם ידעו שאם לא מאפשרים ואם לא מתכננים אנשים יבנו ללא היתר, וסברו כי על-ידי איום של צווי הריסה ימנעו את ההתפתחות הטבעית של האוכלוסייה.

טלב אלסאנע: צריך קודם כול לתכנן ולתת פתרונות לישובים, לפעול במחשבה תחילה.

טלב אלסאנע: רק אם יינתנו פתרונות תכנוניים ואחר-כך אנשים יבנו בניגוד לתוכניות, רק אז אפשר להשתמש בצווי הריסה.

טלב אלסאנע: אבל במגזר הערבי קודם כול הורסים ורק אחר-כך מתחילים לחשוב מה לעשות.

טלב אלסאנע: יש לנו דוגמאות רבות.

טלב אלסאנע: אני לא רוצה לדבר על המסגרת הארצית כולה, אבל נסתפק בדוגמאות שאנחנו עדים להן בדאר אל-חנון ובאל בורג' ומשפחת יונס.

טלב אלסאנע: כל המבנים שבהם מדובר נמצאים במרחב התכנוני של האוכלוסייה הערבית.

טלב אלסאנע: טבעי מאוד שבאזור הזה יהיה תכנון המיועד לאוכלוסייה הזאת, שייתן מענה לגידול הטבעי, שייתן מענה לתעסוקה ולפרנסה, אך זה לא נעשה.

טלב אלסאנע: זה לא גזירה מן השמים, אלא עניין של פקיד שצריך לשנות את גבולות השיפוט של הרשות המקומית או את תוכניות המתאר ובכך לפתור את הבעיה.

טלב אלסאנע: ביקרנו אצל משפחתו של מר נזיה יונס.

טלב אלסאנע: הבית נמצא ממש על גבול השיפוט של הרשות המקומית, כמה מטרים ממנו.

טלב אלסאנע: אין צורך לספח אלפי דונמים לתחום השיפוט או לשנות את תוכניות המתאר, אין גם צורך להכשיר ישוב לא מוכר.

טלב אלסאנע: זה ישוב מוכר, עיר שקיימת, וצריך להרחיב את גבולות השיפוט שלה ותוכניות המתאר ואז לא תהיה בעיה.

טלב אלסאנע: הפתרון נמצא.

טלב אלסאנע: הרצון לא נמצא.

טלב אלסאנע: ביקרנו בדאר אל-חנון.

טלב אלסאנע: כשלא רוצים לספח אומרים שאין רצף טריטוריאלי.

טלב אלסאנע: בישובי בסמה לא בכל הישובים יש רצף טריטוריאלי.

טלב אלסאנע: לשם כך יש גוף כמו מועצות אזוריות.

טלב אלסאנע: למה מועצות אזוריות מצויות רק במגזר היהודי ואין מועצות אזוריות במגזר הערבי?

טלב אלסאנע: בשל שיקול של קרקעות, שיקול גיאוגרפי.

טלב אלסאנע: אם לא רוצים לספח לישוב ערבי, שמענו שאפשר לספח למועצה אזורית יהודית, כמו שקורה בוואדי סלמה ובעין חוואלד.

טלב אלסאנע: יש ישובים ערבים רבים שכלולים במסגרת מועצות אזוריות יהודיות ואז מקבלים שירותים וגם משתתפים בבחירות.

טלב אלסאנע: הפתרון קיים.

טלב אלסאנע: הרצון לא קיים.

טלב אלסאנע: אני מצטרף לדבריו של חברי חבר הכנסת חנא סוייד.

טלב אלסאנע: ראשית, כל סוגיית התכנון במגזר הערבי פוליטית.

טלב אלסאנע: שנית, יש מי שעומד מאחורי העלאת הנושא לסדר היום דווקא עכשיו, כאשר על סדר היום עומד הדיון בתוכנית המתאר המחוזית 6 שאמורה לתת מענה להתפתחות של האוכלוסייה בתכנון העתידי במסגרת תוכנית מתאר ארצית 35.

טלב אלסאנע: במקום לדון בדרך לפתרון הבעיה עכשיו מעלים את סוגיית ההריסה.

טלב אלסאנע: הדוגמה הכי קלאסית להיעדר היגיון, לטפשות ולרשעות היא הריסת הכביש.

טלב אלסאנע: אין בזה שום היגיון, שום תכלית, אבל זה אומר הרבה על התפיסה והגישה.

טלב אלסאנע: הוועדה הזאת צריכה לא להסתפק אך ורק בדיון ולחשוב שבכך מיצתה את הנושא, אלא זה צריך להיות תחילת דיון כדי למצוא פתרון.

טלב אלסאנע: קמו מספר ועדות, ועדת מרקוביץ ואחר-כך עוד מספר ועדות, במטרה להציג פתרונות.

טלב אלסאנע: אפשר היום להציף את הסוגייה על-ידי גורמי התכנון ולהציג פתרון.

טלב אלסאנע: אפשר במסגרת תוכנית מתאר מחוזית לתת מענה שישתלב בתכנון הכולל.

נאדיה חילו: תודה רבה.

נאדיה חילו: רשות הדיבור למר דוד יונה, ממונה הפיקוח במחוז חיפה במשרד הפנים.

נאדיה חילו: שמענו את תיאור הבעיה.

נאדיה חילו: דברים רבים תלויים במשרד הפנים, גם בהחלטות קודמות.

נאדיה חילו: השאלה מה אתם מציעים היום באופן אפקטיבי לפתרון הבעיה, בהתחשב בכל מה שנאמר כאן על-ידי חברי הכנסת וההצעות שהועלו.

נאדיה חילו: בבקשה.

דוד יונה: אני מייצג את הפן האכיפתי.

דוד יונה: אני לא עוסק בפן התכנוני.

נאדיה חילו: אין כאן נציג של לשכת שר הפנים, מהמשרד הראשי?

נאדיה חילו: הוועדה מוחה על כך שבסוגייה כל-כך רצינית, שיש בה סכנה, כפי שנאמר כאן – זה לא עניין רק של בית אחד או שניים, אלא יכול להוות ניצוץ שיתפשט ויהיו לו השלכות קשות, שכולנו לא רוצים בהן בימים האלה – משרד הפנים לא שלח נציג שיוכל לענות ולהתייחס לסוגיות שהועלו בוועדה.

חנא סוייד: מישהו שיתייחס להיבטים התכנוניים, לא רק ההרסניים.

נאדיה חילו: בהחלט, להתייחס לפתרונות.

טלב אלסאנע: מתייחסים כאילו סוגיית הבנייה במגזר הערבי נוגעת רק להריסה, לכן שלחו את הנציג הרלוונטי.

טלב אלסאנע: הפתרון היחיד שהמדינה מציעה – להרוס.

טלב אלסאנע: אין פתרון של הכשרה.

טלב אלסאנע: מסרסים את הדיון כי אין מי שייתן מענה.

נאדיה חילו: הוועדה הזאת דנה לא פעם בסוגיות של הריסות.

נאדיה חילו: כל פעם השמות שונים, האזור מתחלף, אבל הבעיה דומה ולא מתחלפת.

נאדיה חילו: לדעתי משרד הפנים היה חייב לשלוח לכאן אדם מוסמך שישמע את הטענות ואת ההתייחסויות של חברי הכנסת, שכולם ביקרו באזור ודיברו עם התושבים.

נאדיה חילו: הוועדה הזאת באה לא רק לדון ולהציג את הבעיות על השולחן, אלא מטרתנו לסייע להגיע לפתרונות, ואין כמו הסוגייה הזאת שמדאיגה היום את האוכלוסייה בכלל, ואת תושבי האזור בפרט.

דוד יונה: אתחיל לענות לא על-פי סדר החשיבות של הנושאים שהועלו.

דוד יונה: אשתדל לתת מענה אחד לאחד על המבנים שמיועדים להריסה.

דוד יונה: צריך לזכור שבדאר אל-חנון חי מספר בודד של משפחות.

דוד יונה: כל ההחלטות התכנוניות עד היום, כולל במועצה הארצית, בבקשה להכיר במקום הזה כישוב נדחו, וכך גן בוועדת ערר ברמה העליונה שדנה בנושא הזה ודחתה את הבקשה להכיר במקום כישוב.

נאדיה חילו: למה?

חנא סוייד: האם אדוני יודע שיש הרבה מִצְפִּים וקיבוצים שיש בהם אוכלוסייה קטנה אף יותר מאשר בישוב דאר אל-חנון?

טלב אלסאנע: יש ישובים ריקים לחלוטין.

נאדיה חילו: ברור שאין לו את כל התשובות, אבל הוא יכול לומר מה שהוא יודע.

חנא סוייד: הוא ציין שבדאר אל-חנון יש מספר מועט של בניינים.

חנא סוייד: ידוע לכולנו שבמצפים רבים יש הרבה פחות תושבים.

יוסי ביילין: מדובר על סיפוח דאר אל-חנון לערערה.

יוסי ביילין: התנגדו שהוא יוכר כישוב נפרד, אבל את זה אפשר לפתור.

נאדיה חילו: אני מבקשת לאפשר למר יונה, גם אם הדברים לא מקובלים על חלק מן הנוכחים, להגיד את דבריו.

דוד יונה: לפני מספר שנים התנהל משא ומתן בין המשפחות הבודדות שנשארו בדאר אל-חנון ובין מינהל מקרקעי ישראל על התפנוּת.

דוד יונה: עד לפני מספר שנים התפנו מחצית מן המשפחות וקיבלו פיצויים.

מלחם מלחם: מבקשים לעשות להם טרנספר.

חסין אבו חסין: נאמרים דברים לא מדויקים.

חסין אבו חסין: אני לא רוצה שהוא יזין את הוועדה בשטויות.

חסין אבו חסין: אני מייצג את התושבים.

נאדיה חילו: אאפשר לך לדבר בהמשך הדיון.

דוד יונה: היה משא ומתן וחלק מן האנשים התפנה וקיבל פיצויים וקרקעות חלופיות והם בנו את ביתם בישובים בסביבה.

דוד יונה: המהלך הזה נקטע בשל סיבות שונות.

דוד יונה: יש לציין שבשנת 2003 הגישו תושבי דאר אל-חנון בקשות לחיבור לחשמל, ונדחו.

דוד יונה: הם הגישו עתירה לבג"ץ ובג"ץ דן בבקשות.

נאדיה חילו: מדוע חברת החשמל דחתה את הבקשה לחיבורם לרשת החשמל?

ג'מאל זחאלקה: חברת החשמל כותבת שלא הוגשו בקשות אפילו.

דוד יונה: הם יכולים להגיד מה שירצו.

ג'מאל זחאלקה: כך העניינים מתנהלים.

דוד יונה: תסכים אתי שלא סתם מגישים עתירה לבג"ץ.

חנא סוייד: מדוע חרשו את הכביש?

חנא סוייד: האם רוצים לנטוע שם משהו או לזרוע?

קריאה: אסור להגיד שזה כביש.

קריאה: זה חצר.

חנא סוייד: אבל מה הקשר?

חנא סוייד: נניח שאין חשמל, בסדר, אבל למה חרשו את הכביש?

טלב אלסאנע: היה צו הריסה על הכביש?

טלב אלסאנע: שיפוטי או מנהלי?

חנא סוייד: שאלתי ואני מבקש לקבל תשובה, למה חרשו את הכביש?

חנא סוייד: אין שטחים חקלאיים במדינה?

חנא סוייד: אין אדמות בור שלא מטפלים בהם?

חנא סוייד: זהו, התבייתו על הכביש הזה?

חנא סוייד: מה יש לכם שם?

נאדיה חילו: חברת החשמל אומרת שלשכונה הזאת אין מעמד סטטוטורי ולכן "מעולם לא הוזמן בחברתנו חיבור חשמל לבתים בשכונה".

נאדיה חילו: זה בניגוד לאישורים שנמצאים ברשות האנשים.

נאדיה חילו: חברת החשמל אומרת שלא קיבלה מהוועדה לתכנון ובנייה הודעה על הריסת מבנים בוואדי ערה.

נאדיה חילו: יש קצת סתירות בין מה שאתה אומר ומה שהם אומרים.

נאדיה חילו: אני כמובן לא אומרת מי צודק, אבל לפניי מונח המכתב הפורמלי של חברת החשמל.

דוד יונה: אם אנשים מגישים עתירה לבג"ץ כי לא רוצים לחבר אותם לרשת החשמל, זה אומר שהם הגישו בקשות.

חנא סוייד: נעזוב את החשמל, אבל למה חרשתם את הכביש?

חנא סוייד: למי הכביש הזה הפריע?

נאדיה חילו: בהמשך לשאלתו של חבר הכנסת סוייד על הריסת הכביש, הבג"ץ נתן ארכה לקבלת החלטה אחרת בטווח הזמן הזה.

נאדיה חילו: מדוע לא חיכיתם?

נאדיה חילו: הרסתם את הכביש בטווח הזמן שניתן לחיפוש פתרונות אחרים.

דוד יונה: על איזה החלטה של בג"ץ את מדברת?

נאדיה חילו: היתה החלטה של בית-המשפט שעיכבה את הליך ההריסה, ובטווח הזמן הזה הכביש נהרס.

דוד יונה: אני מבקש שתתנו לי לענות.

דוד יונה: מה שלא תבינו אני אפרט על-פי הידוע לי.

דוד יונה: אם לא אדע, אגיד שאני לא יודע, לא אתבייש.

דוד יונה: באשר להריסת הכביש – הכביש נבנה בשנת 2001 והוצא לו צו הריסה מסודר.

דוד יונה: העניין נדון בבתי-המשפט.

דוד יונה: בזמנו קבע בית-המשפט השלום שדרך זה לא מבנה ולכן ביטל את הצו.

דוד יונה: הפרקליטות ערערה לבית-המשפט המחוזי, ובית-המשפט המחוזי קבע חד וחלק שהדרך שנבנתה מחייבת היתר על-פי חוק והוציא צו הריסה.

דוד יונה: הצו הזה נכנס לתוקף רק בחודש יולי 2007, לפני כן היו עיכובים.

דוד יונה: לא היה שום עיכוב מטעם בית-המשפט לאי-ביצוע צו ההריסה.

דוד יונה: ביקשו לעכב אחרי שהדרך נהרסה כבר.

דוד יונה: הדרך נהרסה ב-2:30 לפנות בוקר.

חסין אבו חסין: או שאתה לא יודע, או שאתה מזין את הוועדה באי-אמת.

נאדיה חילו: אני מחזיקה בידי החלטה של בית-המשפט השלום, שקובע שעד להחלטה אחרת יעוכב צו ההריסה.

נאדיה חילו: אה, אני מבינה שזה על ביתו של מר יונס.

דוד יונה: ההריסה בוצעה בשעה 2:30 בלילה והבקשה הוגשה באותו יום לבית-המשפט.

דוד יונה: בית-המשפט לא עובד ב-2:30 בלילה, כלומר לא היה עיכוב של הצו.

דוד יונה: מי שרוצה, שיבדוק אותי.

אחמד מלחם: למה בשעה 2:30 בלילה להקים ילדים מהמיטה ולזרוק אותם?

חנא סוייד: למה בכלל?

דוד יונה: באשר לאל בורג' – כל צווי ההריסה שהוצאנו כוועדה המחוזית או כפיקוח ארצי לא ניתנו למי שבנה בגרעין בתוך הכפר, אלא בעיקר על הפרות בוטות ביותר.

דוד יונה: בל נשכח, אחרי אסון ורסאי היתה החלטה לטפל בגני אירועים ביד קשה, וגני האירועים מטופלים לא רק במגזר הערבי.

טלב אלסאנע: אתם פועלים מתוך דאגה לאוכלוסייה ...

דוד יונה: אני יכול להביא נתונים – במגזר היהודי ידנו קשה יותר.

דוד יונה: בשבוע שעבר נהרס במלואו גן אירועים בפרדס חנה.

חנא סוייד: בפרדס חנה יש עוד מספר גני אירועים, ואילו כאן יש גן אירועים אחד.

ג'מאל זחאלקה: יש בעיה בטיחותית במבנה באל בורג'?

דוד יונה: גן אירועים נבנה על קרקע חקלאית, ללא היתרים והפר צווים על ימין ועל שמאל.

דוד יונה: הצו יצא כבר מהחרישה הראשונה שם.

דוד יונה: אי אפשר להגיד שלא נאכוף את החוק.

דוד יונה: כל המקרים שאנו מטפלים בהם בוואדי ערה נוגעים להפרות בוטות בצורה בלתי רגילה, ואני יכול לעבור שמית בית-בית, איש-איש.

חנא סוייד: למה אתם לא משאירים את זה לידי הוועדה המקומית לתכנון ובנייה?

חנא סוייד: כי אתם קשים יותר?

דוד יונה: יש מקומות בהם ההפרות בוטות במיוחד ואז אנחנו לוקחים פיקוד.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת סוייד יודע את התשובה כי בעבר היה יושב-ראש ועדה מקומית.

דוד יונה: הוועדה המקומית בעירון מתפקדת, וזה בלשון המעטה, לא לטעמי.

נאדיה חילו: תודה רבה למר דוד יונה.

נאדיה חילו: אנחנו חייבים לסיים בשעה 11:15 ואנחנו רוצים לשמוע עוד מספר דוברים.

נאדיה חילו: אני מבקשת שתנסו להתמקד בפתרונות.

נאדיה חילו: הבעיה ידועה וכבר פורטה לפרטי פרטים.

תאוופיק ג'בארין: לא שמענו מה הם מתכוונים לעשות.

נאדיה חילו: מר יונה לא דיבר על כך.

נאדיה חילו: הוא אמר מה שהיה לו להגיד.

נאדיה חילו: לא נכריח אותו להגיד מה שלא התכוון.

נאדיה חילו: אז אנחנו נמליץ מה לעשות.

ריאד כבהא: חשוב לנו לשמוע את המשך דבריו של מר דוד יונה, מה הם מתכוונים לעשות בעתיד.

דוד יונה: אני הזרוע הביצועית.

דוד יונה: אתם חברי הכנסת שלחתם אותי לבצע את החוק.

דוד יונה: אתם חוקקתם את החוקים.

טלב אלסאנע: לא שלחנו אותך להרוס את הבתים הללו.

נילי ברוך: אני מתכננת ערים ומייצגת את עמותת "במקום".

נילי ברוך: ראוי היה שגורמי התכנון במשרד הפנים ישתתפו בדיון.

נילי ברוך: התשובה ששלח השר שטרית לחבר הכנסת אופיר פינס-פז העלתה נימוקים תכנוניים מדוע לא להכיר בדאר אל-חנון.

אופיר פינס-פז: ידוע לכם שזה שינוי מדיניות מהתקופה שהייתי שר הפנים.

אופיר פינס-פז: התכוונתי להכיר בישוב דאר אל-חנון.

נילי ברוך: בשל אותם נימוקים תכנוניים אנחנו יכולים להראות שאפשר דווקא להכיר בדאר אל-חנון כשכונה של ערערה, וזה פשוט מאוד.

נילי ברוך: זה לא סותר את תמ"א 35, ואפילו לא סותר את המדיניות שנקבעה בתמ"מ 6.

נילי ברוך: יש מקום לרכז ביחד את גורמי התכנון כדי לקדם את הטיפול בדאר אל-חנון.

חנא סוייד: טוענים שדאר אל-חנון פוגעת בסביבה.

חנא סוייד: אני רוצה לציין שבמרחק מאות מטרים משם יש מחצבה, אתר מגעיל שפוגע מאוד בסביבה.

טלב אלסאנע: תלוי מי הבעלים שם.

מלחם מלחם: והמחצבה מסוכנת.

חסין אבו חסין: היה לי הכבוד להופיע בפני ועדת הפנים והגנת הסביבה פעמיים או שלוש פעמים.

חסין אבו חסין: הופעתי בפני הוועדה הזאת לפני 5 שנים, גם אז בדיון על דאר אל-חנון.

חסין אבו חסין: באותו דיון ב-4 ביוני 2002 קיבלה הוועדה הנכבדה החלטות שאצטט בפניכם, ואני מחזיק בידי את הפרוטוקול: "מסקנות ועדת הפנים והגנת הסביבה בעקבות בקשה לדיון מהיר בנושא דאר אל-חנון:

חסין אבו חסין: הוועדה קוראת לרשויות התכנון והבנייה לדון בהקדם בתוכנית המתאר המעודכנת של הכפר דאר אל-חנון, לפעול לאישורה ולהענקת מעמד חוקי לכפר עד להענקת מעמד של קבע.

חסין אבו חסין: הוועדה קוראת לרשויות לספק את כל השירותים הבסיסיים המגיעים לכל אזרח, ובכלל זה אספקת חשמל והצרכים הנוספים המגיעים על-פי חוק.

חסין אבו חסין: " זאת החלטת הוועדה הנכבדה.

חסין אבו חסין: חבר הכנסת אופיר פינס-פז בעת היותו שר הפנים קיבל החלטה להכיר בישוב.

נאדיה חילו: הזכרנו את זה.

נאדיה חילו: הזכרנו גם שהוא פנה לאחרונה אל שר הפנים הנוכחי ודיברנו על תגובתו של שר הפנים.

חסין אבו חסין: בעקבות אותה החלטה יזמנו תוכנית שהוגשה לוועדה המחוזית ולמועצה הארצית לתכנון ובנייה.

חסין אבו חסין: מנכ"ל משרד הפנים החליט להכיר ביישוב ולקדם את התוכנית הזאת בתנאי אחד, מאחר והמועצה האזורית מנשה לא מוכנה לספק לשטח הזה שירותים, אם מועצת ערערה מוכנה לקבל אותו אליה ולספק לו שירותים התוכנית תצא אל הפועל.

חסין אבו חסין: ואכן מר אילן שדה, ראש המועצה האזורית מנשה, ומר מרזוק, ראש המועצה המקומית ערערה, חתמו על הסכם.

חסין אבו חסין: אבל כאשר זה הגיע למנהל התכנון, הוא עיכב הכול.

חסין אבו חסין: הוא אמר: "עם כל הכבוד, היום יש שר אחד ומחר יהיה שר אחר.

חסין אבו חסין: אני מחליט.

חסין אבו חסין: " ועל כן העסק הזה נתקע.

חסין אבו חסין: מר דוד יונה אומר, ובצדק: מה אתם רוצים ממני?

חסין אבו חסין: אני מבצע החלטות של המדינה.

חסין אבו חסין: בזמנו ועדת מרקוביץ החליטה לגבי דאר אל-חנון ואל-עריאן שיש לפנות את התושבים.

חסין אבו חסין: הופעתי בוועדה הזאת בדיון על אל-עריאן לפני 15 שנים והוועדה הנכבדה הזאת המליצה לשר הפנים דרעי שהתוכנית תאושר והיישוב יוכר.

חסין אבו חסין: התוכנית של אל-עריאן אושרה כבר ב-1992 והאנשים בונים כיום כחוק, לא מטרטרים אותם בבתי-המשפט.

חסין אבו חסין: מה אנחנו מבקשים בסך הכול לגבי דאר אל-חנון?

חסין אבו חסין: ברשותכם, מה כל הסיפור שאנחנו מספרים כאן על כפר לא מוכר?

חסין אבו חסין: מי צריך להכיר בהם בכלל?

חסין אבו חסין: אני מחזיק בידי מפה של המתחם עליו מדובר.

חסין אבו חסין: ואדי ערה שרוע ישובים קטנים: עין א-סהלה, אל-עריאן, עארה, ערערה, עין אל-זיתוני, אום אל פחם, עין איבראהים.

חסין אבו חסין: אני לא מבין מדוע דאר אל-חנון לא מוכר ואילו עין אל-זיתוני כן מוכר.

חסין אבו חסין: אני לא מבין מדוע ברטעה מוכר וח'ירבת ברטעה מוכר ואילו דאר אל-חנון לא מוכר.

חסין אבו חסין: אגיד לכם למה – כי עין אל-זיתוני נמצאת בתחום הישוב אום אל פחם, ואום אל פחם דאגה להכין תוכנית ולא התייחסה אל עין אל-זיתוני כיישוב לא מוכר, ואילו דאר אל-חנון גדולה יותר מעין אל-זיתוני, אל-מועלקה גדולה יותר מעין-אל זיתוני.

חסין אבו חסין: מדוע השכונות הללו הוכרו כולן ודווקא דאר אל-חנון לא מוכרת?

נאדיה חילו: ברור שלא אנחנו צריכים לתת תשובות, והמתכננים לא נמצאים כאן.

חסין אבו חסין: אנחנו מבקשים בסך הכול שתושבי דאר אל-חנון יסופחו לערערה כדי שיוכלו לקבל שירותים.

חסין אבו חסין: זאת חלקה 25 וזה הכביש המוביל לדאר אל-חנון.

חסין אבו חסין: אני לא יודע איזה היגיון יש בהריסת קטע הכביש הזה.

חסין אבו חסין: מה יצא לכם מזה?

חסין אבו חסין: הרגשתם טוב?

חסין אבו חסין: לא יכלתם לחכות עוד חודש-חודשיים?

חסין אבו חסין: חלקה 25 היא אדמה פרטית שלנו, אבל כנראה כרישי נדל"ן לוטשים עיניהם למקום הזה ורוצים לקחת את האדמה.

חסין אבו חסין: האם חסרים לנו פליטים?

חסין אבו חסין: אתם רוצים לעקור את התושבים הללו מאדמתם?

חסין אבו חסין: לשם מה?

חסין אבו חסין: מה ייצא מזה?

חסין אבו חסין: הוועדה הזאת צריכה לקבל החלטה להמליץ בפני שר הפנים להכיר בישוב דאר אל-חנון.

חסין אבו חסין: כאשר הייתי במשרד הפנים נאמר לי דבר פשוט: השר החליט?

חסין אבו חסין: אז מה, אנחנו הפקידים מחליטים.

חסין אבו חסין: באשר לאום אל פחם, סידרנו את כל ענייני התכנון והבנייה בעיר אום אל פחם, הכול, אין הריסות, מלבד מספר מבנים צמודי דופן לשכונת עין איבראהים.

חסין אבו חסין: זאת שכונת עין איבראהים.

חסין אבו חסין: יש כאן 20 מבנים.

חסין אבו חסין: מדוע לא יפתרו את הבעיה הזאת?

חסין אבו חסין: אומרים: כי ניתנו פסקי-דין.

חסין אבו חסין: שופט פוסק פסק-דין כי אין היתר.

חסין אבו חסין: למה?

חסין אבו חסין: כי לא נותנים לנו היתרים.

חסין אבו חסין: תודה רבה.

דוד יונה: אולי כי הבתים נמצאים מחוץ לתחום התכנון של העיר אום אל פחם.

נאדיה חילו: רשות הדיבור ליושב-ראש הוועד העממי של תושבי ואדי ערה.

נאדיה חילו: לא נוכל לשמוע את כל התושבים כי הזמן שלנו קצר אז אני מבקשת שתנסה לייצג אותם.

אחמד מלחם: השיח' האשם עבד אלרחמן ימשיך את דברי.

אחמד מלחם: הוא יושב-ראש הוועד העממי.

אחמד מלחם: אני רכז הוועד, יש לי תפקיד צנוע יותר.

אחמד מלחם: המועצה האזורית מנשה צמודה לאום אל פחם, מעבר לשני כבישים ראשיים, וכלולים בה מספר ישובים קטנים.

אחמד מלחם: הישוב דאר אל-חנון יכול להיכלל בתחום השיפוט של מועצת ערערה או שישאירו אותו בתחום השיפוט של המועצה האזורית מנשה.

אחמד מלחם: צריך לתת לדאר אל-חנון אישור כישוב קיים ולצרף אותו לערערה או למנשה.

אברהים ושאח: וערערה מסכימה לכך.

אחמד מלחם: אין לנו בעיה עם זה, אבל אנחנו חוששים מהמדיניות - - -

יוסי ביילין: אבל ההעדפה לערערה, נכון?

יוסי ביילין: אז למה לחזור למועצה האזורית מנשה?

יוסי ביילין: עד שהוצאנו את הישוב משם, אחרי שכולנו התערבנו.

אחמד מלחם: אנחנו מוכנים לקבל כל פתרון שישאיר את הישוב במקומו, אפילו להשאיר את דאר אל-חנון ואת מאגד' במועצה האזורית מנשה.

קריאה: הנותן מסכים, והמקבל מסכים.

נאדיה חילו: רשות הדיבור לראש עיריית אום אל פחם, מר האשם עבד אלרחמן, בבקשה.

האשם עבד אלרחמן: מאז התחלת המשבר בוואדי ערה, אני חייב לציין למרות ששר הפנים ומנכ"ל משרד הפנים לא נוכחים כאן וגם נציגי משרד הביטחון לא נוכחים כאן, התייחסותם לראשי הערים ולוועדה העממית היתה חיובית, היענות חיובית למפגשים לפחות, וזה חשוב.

האשם עבד אלרחמן: הייתי שמח מאוד אילו היו משתתפים בישיבה הזאת ושומעים את העמדות השונות.

האשם עבד אלרחמן: לאחר המשבר הזה המסר שלנו ברור.

האשם עבד אלרחמן: חייבים ללמוד ממה שקרה באירועי אוקטובר 2000, וחייבים ללמוד ממה שקרה ב... .

האשם עבד אלרחמן: צריך לשבת ולדבר ולחפש פתרונות.

האשם עבד אלרחמן: לקחנו את העניינים לידיים וניהלנו את המשבר בצורה אחראית, באחריות מלאה.

האשם עבד אלרחמן: זאת אחריותנו כראשי רשויות וגם כתושבים ואזרחים שאכפת להם וכואב להם.

האשם עבד אלרחמן: הכאב הזה חייב להגיע לאוזני כל מקבלי ההחלטות, שישמעו אותנו.

האשם עבד אלרחמן: מר דוד יונה יכול להסביר על אלף עבירות על החוק, ואנחנו לא מזדהים עם מי שעובר על החוק, אנחנו לא מזדהים עם עבריינים שעוברים על חוק התכנון והבנייה, אבל אנחנו מבקשים גם שקודם כול כולם יבינו שאנחנו לא רוצים לעבור על החוק, אבל החיים חזקים יותר מכל מדיניות של חוק כזה או אחר.

האשם עבד אלרחמן: אנחנו רוצים לפעול על-פי החוק.

האשם עבד אלרחמן: תנו לנו את הכלים לפעול לפי החוק, משמע: תוכנית מתאר, תוכניות מפורטות ויכולת לקבל החלטות.

האשם עבד אלרחמן: כראש עיריית אום אל פחם אוכל לספר לכם על העוול, על ההתמרמרות, על הסבל, על כך שכל התוכניות שאני מגיש נתקעות עם מתכנן פה ומתכנן שם, אדם שאין לו ראש סביר ופשוט מאוד לא מבין.

האשם עבד אלרחמן: אני אישית עומד מול אוכלוסייה של 60,000 תושבים ולצערי אין לי תשובות לתוכניות, אין לי תשובות למוסדות, אין לי תשובות, אין לי, אין לי, אין לי, ואני הזרוע של השלטון המרכזי.

האשם עבד אלרחמן: אנחנו במצוקה, הצעירים במצוקה, העיריות במצוקה, הרשויות במצוקה, האנשים במצוקה.

האשם עבד אלרחמן: כל הזמן שומעים רק על אכיפה ואכיפה ואכיפה.

האשם עבד אלרחמן: אני בעד אכיפה, אבל תנו לי לפחות את הכלים לקדם את התכנון לפני שתאכפו עליי.

האשם עבד אלרחמן: כבר 4 שנים אנחנו בונים בוואדי ערה, בונים יחסים עם רשויות מקומיות ערביות ויהודיות, בונים תוכניות, בונים גשרים, בונים יחסים, ופתאום בהחלטה אחת רוצים להרוס לנו ארבע שנים של עשייה.

חנא סוייד: אל תגיד שאתם בונים גשרים, שלא יבואו חס וחלילה להרוס אותם.

חנא סוייד: אתה מדבר על גשרים של קשרים.

האשם עבד אלרחמן: אני מדבר על תהליך של חיים.

האשם עבד אלרחמן: אנחנו רוצים שבוואדי ערה יהיה אזור תעשייה, יהיה אזור תיירות, יהיו מוסדות חינוך, יהיו בתי-חולים, שיבואו אנשים.

האשם עבד אלרחמן: אנחנו לא רוצים שתהיה רק ואדי ערה של הימים ההם.

האשם עבד אלרחמן: במשך 4 שנים אני וכל ראשי הרשויות המקומיות וכל אנשי הציבור פועלים בנחישות.

האשם עבד אלרחמן: הקמנו פורום של ראשי הרשויות המקומיות הערביות והיהודיות, אני יושב-ראש הפורום הזה.

האשם עבד אלרחמן: עד שהגענו למצב הזה, פשוט מאוד בטמטום אחד יכולים להרוס את כל שעשינו.

האשם עבד אלרחמן: אנחנו בונים והם הורסים.

האשם עבד אלרחמן: אני לא מדבר כאן על עברייני חוק.

האשם עבד אלרחמן: כפי שאמרו החברים, כל מה שנבנה באזור שלנו ניתן לפתרון.

האשם עבד אלרחמן: די לנו בנאומים, מרוב נאומים בשבוע האחרון אני כבר צרוד.

האשם עבד אלרחמן: אני מקווה שמישהו מחברי הכנסת ישמע.

האשם עבד אלרחמן: אנחנו כואבים.

האשם עבד אלרחמן: במשך 4 שנים אנחנו עושים עבודה יום ולילה, משרתים את הציבור, ופשוט מאוד מישהו שיושב במשרד מחליט החלטה שעשויה להרוס את כל החיים שלנו.

האשם עבד אלרחמן: אני מבקש שהוועדה תסייר באזור שלנו כדי שתוכלו לשמוע אותנו בפירוט ולראות במו עיניכם את הדברים.

האשם עבד אלרחמן: מי ששומע ורואה ירגיש אותנו טוב יותר.

האשם עבד אלרחמן: אני מציע שתקום ועדה שמטרתה לחפש פתרונות, ולא לחפש רק איך להרוס.

נאדיה חילו: זה ייכלל בהחלטת הסיכום של הישיבה.

נאדיה חילו: אנחנו נאלצים לסיים את הישיבה כי אמורה להתקיים כאן ישיבה נוספת.

נאדיה חילו: אני מתנצלת בפני מי שלא הספיק לדבר, אבל בהחלט מיצינו את הנושא.

מוחמד בויראת: האם מר דוד יונה מהוועדה המחוזית בחיפה הוא התשובה לכל הבעיות שהתעוררו באזור?

מוחמד בויראת: משרד הפנים הוא הכתובת לשאלות שלנו.

נאדיה חילו: הצעתי שהוועדה תפנה למשרד הפנים.

נאדיה חילו: כיושבת-ראש הדיון הזה מחיתי על כך שמשרד הפנים לא שלח לכאן נציגים מוסמכים שיוכלו להשיב לנו תשובות.

נאדיה חילו: אני סבורה שזה זלזול בסוגייה שמדאיגה את כל האוכלוסייה הערבית.

נאדיה חילו: ביקשתי לפנות למשרד הפנים במחאה על כך שלא שלח לכאן נציגים.

תאוופיק ג'בארין: אפשר לקבוע ישיבה נוספת ולחייב אותם להגיע לכאן.

נאדיה חילו: אני מבקשת לסכם את הדיון.

נאדיה חילו: 1) ועדת הפנים והגנת הסביבה שמעה בדאגה רבה על היוזמה להריסת הבתים המתוכננת באזור ואדי ערה.

נאדיה חילו: הוועדה קובעת כי יש דחיפות רבה לקיים דיון כולל על סוגיות התכנון והבנייה בקרב האוכלוסייה הערבית.

נאדיה חילו: הוועדה קוראת להקפיא את כל מהלכי ההריסה באזור, לפחות עד לקיום דיון כולל על האזור.

נאדיה חילו: 2) הוועדה קובעת כי אין כל מניעה תכנונית אמיתית – לפחות על-פי הדברים שהובאו בפנינו – למדיניות שתאפשר בנייה לפי צורכי האוכלוסייה באזור ואדי ערה, אזור המוגדר כאזור איתור עירוני לפי תוכניות המתאר הקיימות.

נאדיה חילו: הוועדה קוראת למוסדות התכנון להתאים את התנהגותם למדיניות זו.

נאדיה חילו: 3) אני ממליצה שהוועדה תסייר בהקדם באזור ואדי ערה כדי לראות מקרוב את כל מה שתיארו כאן.

נאדיה חילו: 4) הוועדה קוראת לשר הפנים להשלים במהירות את העברת דאר אל-חנון לתחומי המועצה המקומית ערערה, בהתאם להחלטות קודמות של שר הפנים, כך שהמקום יוכר כשכונה של ערערה.

תאוופיק ג'בארין: אני מציע להוסיף עוד המלצה.

תאוופיק ג'בארין: נבקש לאכוף על הנציגים של משרד הפנים להופיע בפני הוועדה.

נאדיה חילו: לצערי אנחנו לא יכולים לאכוף את זה.

נאדיה חילו: הוועדה יכולה לקרוא, יכולה לבקש, אבל אין לנו כלים לאכוף.

נאדיה חילו: תודה רבה.

נאדיה חילו: הישיבה נעולה.