ועדת המשנה לדיון בהצעת חוק העיריות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 3, 2007-11-27 09:00

אופיר פינס-פז: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

אופיר פינס-פז: אנחנו נתחיל בפרק איחוד עיריות, פרק חשוב ומשמעותי.

אופיר פינס-פז: אני באופן אישי לא מאלה שמאמינים שאיחוד עיריות זה הכלי שיביא מזור לתחלואי השלטון המקומי במקום שיש כשל כזה או אחר.

אופיר פינס-פז: הפתרונות צריכים להיות הרבה יותר מורכבים והרבה יותר יסודיים.

אופיר פינס-פז: במיוחד אני אומר את זה על רקע סדרת האיחודים בתקופה שקדמה לי במשרד הפנים, בתקופת שר האוצר נתניהו ושר הפנים פורז.

אופיר פינס-פז: עם כל הכבוד, ויש כבוד, אני חושב שהדברים נעשו בחיפזון רב ובאווירה שיש לאחד כל מה שזז.

אופיר פינס-פז: אני לא אהבתי את זה, ואני גם חושב שבחלק גדול מהמקרים זה לא הוכיח את עצמו, בעיקר לא במגזר הערבי.

אופיר פינס-פז: יש גם הצלחות.

אופיר פינס-פז: עתלית זו סוג של הצלחה בתוך מועצה אזורית חוף הכרמל.

אופיר פינס-פז: עם זאת, היו לא מעט כישלונות ואנחנו סובלים מלא מעט בעיות גם באיחודים בעיר הכרמל ובבקעה אל גרבייה, בשגור ליד כרמיאל וכו'.

אופיר פינס-פז: נחמייה זה איחוד שאני עשיתי, זה איחוד אחר לגמרי.

אופיר פינס-פז: לקח לי שנה לאחד, באתי ליישובים פעמיים-שלוש, ובסוף האיחוד באמת הוכיח את עצמו.

אופיר פינס-פז: אין ספק, שכדי לעשות איחוד רציני צריך לעשות עבודה רצינית ויסודית.

אופיר פינס-פז: עידו, אני מבקש להתחיל ולקרוא את הסעיפים.

אופיר פינס-פז: אני מציע שנתקדם אל התוכן עצמו.

עידו בן יצחק: סעיף 21-22: 21.

עידו בן יצחק: השר רשאי להורות על איחודן של שתי עיריות או יותר לעיריה אחת.

עידו בן יצחק: 22. (א)

עידו בן יצחק: לא יחליט השר על איחוד עיריות אלא לאחר שהוגש דוח של ועדת הבדיקה בענין זה שבו ועדת הבדיקה חיוותה דעתה שהעיריה המאוחדת תוכל למלא את התפקידים המוטלים על עיריה, ולאחר שנוכח כי האיחוד הוא לטובת התושבים ויקדם את היעילות והחיסכון באופן מיטבי.

עידו בן יצחק: (ב)על דוח ועדת הבדיקה יחולו הוראות סעיפים 13(ב) ו–18(ג) בשינויים המחויבים.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: הוראות סעיף 12 לא יחולו לעניין איחודן של שתי עיריות או יותר לעיריה אחת.

עידו בן יצחק: הצעה נוספת שהוספנו לאחר שהנוסח כבר הודפס, הוא שהאיחוד יהיה בהתייעצות עם של הכנסת.

אריה בר: מה פתאום.

אופיר פינס-פז: עם כל הכבוד, יש לנו גם מה להגיד.

אופיר פינס-פז: אני לא אמרתי בהסכמת .

אופיר פינס-פז: אני מבדיל בין הסכמה להתייעצות.

אופיר פינס-פז: הסכמה זה כבר פוליטיקה.

אופיר פינס-פז: התייעצות כן.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שלפני שמאחדים רשויות יתקיים דיון לא רק בלשכת השר.

יהודה זמרת: יש ועדת חקירה.

יהודה זמרת: יש גוף מקצועי.

אופיר פינס-פז: אז ועדת החקירה תבוא לכנסת ותנמק את נימוקיה.

יהודה זמרת: יש הבחנה בין נושאים של חקיקה לבין נושאים שהם במסגרת של סמכות ביצועית.

יהודה זמרת: במסגרת סמכות ביצועית יש הפרדה בין רשות מחוקקת לרשות מבצעת.

אופיר פינס-פז: מאיפה אתה מביא את זה?

אופיר פינס-פז: סמכויותיו של שר פנים בישראל הן סמכויות מרחיקות לכת, במידה מסוימת בצדק ובמידה מסוימת לא בצדק.

אופיר פינס-פז: אני לא רוצה להיכנס לדיון הזה.

אופיר פינס-פז: אני חושב, שכאשר מאחדים שתי רשויות, שזה מהלך דרמטי עם הכי הרבה השפעה על תושבים, יכול להתקיים דיון שהשר יהיה בו, ישמע וישמיע ואחר כך יקבל החלטה.

אופיר פינס-פז: לא אמרנו שלא הוא זה שיקבל את ההחלטה, ולא אמרנו שזה יתבצע בהסכמת הכנסת.

אופיר פינס-פז: אמרנו, בהתייעצות עם הכנסת.

אופיר פינס-פז: אני משוכנע, שזה יתרום לתהליך.

מהן הוראות סעיף 12?

יהודה זמרת: סעיף 12 אומר, שלא ניתן להקים רשות חדשה אם יש בה פחות מ-5,000 או 10,000 תושבים.

יהודה זמרת: אם אני רוצה לקחת יישוב שבו 1,500 תושבים כדי לאחד אותו עם יישוב שגם בו יש 1,500 תושבים, זה בלתי אפשרי.

יהודה זמרת: כדי לאפשר את זה כתבנו את הסעיף הזה.

עידו בן יצחק: קורא סעיף 23: (א)

עידו בן יצחק: הוגש דוח ועדת הבדיקה יועבר העתק ממנו לעיריות הנוגעות בדבר ותינתן להן האפשרות להעיר את הערותיהן בתוך תקופה שלא תעלה על 60 ימים; השר יחליט בדבר האיחוד בתוך 60 ימים מתום התקופה כאמור.

עידו בן יצחק: (ב)הורה השר על איחוד עיריות יתוקנו צווי הכינון של העיריות המתאחדות והשר יקבע את מועד הבחירות לעיריה המאוחדת (בסימן זה – יום הבחירות לעיריה המאוחדת).

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: האיחוד יכנס לתוקפו ביום פרסום תוצאות הבחירות הראשונות

יהודה זמרת: ההצעה היא הצעה של הלשכה המשפטית.

יהודה זמרת: הנוסח של הפרק הזה אושר לפני שנתיים על ידי כלל הגורמים.

יהודה זמרת: כעת לפתוח אותו זה לא נכון.

אופיר פינס-פז: אין פה שאלה משפטית, אלא שאלה של מדיניות.

אופיר פינס-פז: עם כל הכבוד, זה ממש לא בתחום שלך.

אופיר פינס-פז: יש שר פנים ויש מנכ"ל משרד פנים.

אופיר פינס-פז: זו לא שאלה משפטית בכלל.

יהודה זמרת: אבל השאלה הועלתה על ידי הלשכה המשפטית.

אז מה אם מדובר במדיניות?

למה אתה עוצר את היועץ המשפטי?

אופיר פינס-פז: משום שזו לא שאלה משפטית.

זה לא משנה.

כמו שדורית בייניש יכולה להיפגש עם שגריר ארצות הברית, יכול היועץ המשפטי לקבוע מדיניות.

יהודה זמרת: אני אומר, שזו הערה של הלשכה המשפטית.

יהודה זמרת: אם זו היתה הערה שנאמרה על ידי חבר כנסת, לא הייתי מעיר את הערותיי.

יהודה זמרת: אנחנו נכנסים למצב, שבו הלשכה המשפטית של הכנסת העלתה הערות.

יהודה, היו"ר במקרה הזה צודק.

זו שאלה של מדיניות.

יש לי שאלה.

אני מבקש שהמדיניות של השר תהיה, שאם הוא מאחד שתי עיריות קטנות הוא צריך לאחד גם שתי עיריות גדולות.

אני לא רוצה לאפשר לשר ללכת בדרך הקלה, לאחד שתי עיריות קטנות, ערביות בעיקר, בשעה שצריך לעשות איחוד גדול של עיריות גדולות.

אריה בר: זה כתוב.

אריה בר: בוודאי שהוא יכול.

אני רוצה לחייב אותו בחוק, שהוא לא יאחד שתי רשויות קטנות, כפי שנעשה עד עכשיו.

אריה בר: זה שיקול הדעת של השר.

אריה בר: לכן ועדת החקירה קובעת בנושא.

אני רוצה לחייב את השר, שלא יעשה כמו השר פורז, שמדברים גבוהה-גבוהה ומאחדים שתי רשויות קטנות בלבד.

למה לא מאחדים את הקריות?

אופיר פינס-פז: למה לא מאחדים את בני ברק ואת פתח תקווה?

אריה בר: השר יבוא ויבשר לך מה אנחנו הולכים לעשות.

אריה בר: אתה צודק בגישתך.

אני סבור, שיש עיריות גדולות שאפשר לאחד אותן.

החיסכון יהיה יותר גדול אז.

הולכים על איחוד של שתי עיריות קטנות, ערביות על פי רוב.

אופיר פינס-פז: חה"כ גפני, אני רוצה להזכיר לך את הימים בהם אתה היית יו"ר הוועדה הזו.

אז הצעתי לאחד את הקריות.

אופיר פינס-פז: באיזה סעיף אתה רוצה להוסיף את ההערה שלך?

אני עוד לא יודע.

אריה בר: אני רוצה להעיר שתי הערות.

אריה בר: אנחנו נגד להביא את ההחלטה להתייעצות עם .

אריה בר: היא סוברנית לזמן דיון על כל דבר שהיא רוצה.

אריה בר: כאשר הדבר ייראה לה, היא תזמן את הישיבה.

אריה בר: אנחנו נבוא, נציג את הדברים ונשמע את הדברים.

אריה בר: כאשר אתם כותבים בתוך החוק: "בהתייעצות עם הוועדה", אתם הופכים את הנושא לפוליטי.

אריה בר: הנושא הוא לא פוליטי, אלא מקצועי.

האם עד עכשיו זה לא היה פוליטי?

האם אתה רוצה שאני אגיד לך איפה היה איחוד פוליטי?

חנא סוייד: זה עניין פוליטי טהור.

אריה בר: אתה יכול להגיד את זה על העבר.

אריה בר: מהיום שאנחנו נמצאים במשרד הפנים, זה לא קורה.

אתה כרגע בחזקת זכאי מבחינתנו.

חנא סוייד: זה בסדר, אבל מה הלאה?

אריה בר: אתם רואים, שבסופו של דבר הדיון יהפוך לדיון פוליטי.

אריה בר: הסמכות להזמין ישיבה קיימת לו, ולכן היא לא צריכה להיות כתובה.

אריה בר: בנוסף, זה שהשר יחליט בדבר האיחוד בתוך 60 יום זה עניין של מדיניות.

אריה בר: אם הוא צריך 90 יום, האם הוא יצטרך לתקן את החוק?

אריה בר: אתה בעצמך אומר, אדוני: אל תמהרו, צריך לקחת את הזמן, תדונו, תבדקו, תשאלו ותשמעו.

אריה בר: מה פתאום הכנסתם את הסעיף הזה?

מקורו של הסעיף הזה הוא בהצעת הממשלה בנושא של שינוי תחומי שיפוט, סעיף שהוועדה כבר אישרה.

זה המנגנון שנקבע.

אופיר פינס-פז: מתי הוועדה אישרה?

אופיר פינס-פז: הוועדה עוד לא אישרה כלום.

אופיר פינס-פז: אנחנו נצביע בסוף על הכל.

אופיר פינס-פז: הכנו נוסח מוסכם, אבל לא הצבענו עליו עוד.

אופיר פינס-פז: האם אתם הכנסתם את זה בעקבות מה שהכנסנו לפני חודש?

כן.

אריה בר: אלה שני דברים שונים לחלוטין.

אריה בר: שם אפשר תוך 60 יום, אבל פה זה בלתי אפשרי.

אופיר פינס-פז: אני נוטה לעמדה של מנכ"ל משרד הפנים בהקשר הזה.

המנכ"ל אמר, שהאיחוד צריך להיעשות על בסיס מקצועי ולא על בסיס פוליטי כפי שהיה בעבר.

בעבר האיחודים נעשו על בסיס פוליטי, ואף אחד לא ישכנע אותי שלא היה כך.

כאשר ראינו אז את המפה של החלוקה ואחר כך ראינו את מי הוסיפו ואת מי הורידו, היה ברור לנו שזה פוליטי.

אם אתם לא מתכוונים שזה יהיה פוליטי, למה שלא נביא לו את כל ההחלטות על האיחודים שמשרד הפנים הולך לבצע, לפני שזה יוצא לתהליך?

תביאו את כל האיחודים לוועדה, נשב ונדון בצורה מקצועית יחד עם אנשי המקצוע שלכם, ונחליט איזה איחוד פוליטי ואיזה איחוד הוא אינו פוליטי.

עד היום כל האיחודים נעשו בקרב יישובים קטנים.

יושב פה ידידי מקריית ים.

מי שמכיר את קריית ים ואת כל מערך הקריות, יודע שאתה לא יכול אף פעם לדעת מתי עברת לקריית ים, מתי עברת לקריית ביאליק ומתי עברת לקריית מוצקין או קריית חיים.

אם מדברים על איחוד בהיבט המקצועי, אני בעד.

יחד עם זה, צריך לשים את הדברים על שולחן הוועדה ולדון בכך.

אופיר פינס-פז: השר נכנס ואני רוצה לעדכן אותו.

אופיר פינס-פז: אנו דנים בסעיפים 21-23.

אופיר פינס-פז: הדבר היחיד שאני הכנסתי, הוא שכאשר השר שוקל איחוד בעקבות המלצה של ועדת בדיקה, יהיה נכון שהוא יבוא לכאן כדי להשמיע ולשמוע את של הכנסת.

אופיר פינס-פז: אני לא מדבר על רמה של החלטה משותפת או ברמה של הסכמת , אלא בהתייעצות עם .

אופיר פינס-פז: אני חושב, שזה יתרום לתהליך הזה.

מאיר שטרית: אי אפשר להפוך את הכנסת לשותף לגורם ביצועי, לא מבחינה חוקתית ולא מבחינה מעשית.

אופיר פינס-פז: האם היית פעם יו"ר של ועדה בכנסת?

מאיר שטרית: בטח.

מאיר שטרית: כאשר הייתי יו"ר הקואליציה הייתי יו"ר כל הוועדות כמעט.

אופיר פינס-פז: אז אתה יודע שהכנסת בוועדת הכספים, בוועדת הכלכלה ובוועדת החוקה, היא שותפה לתהליכי הביצוע של הממשלה.

מאיר שטרית: רק תקנות וחקיקה.

מאיר שטרית: אני לא חושב, שאפשר למערכת הפוליטית דיון האם לאחד או לא לאחד עירייה.

מאיר שטרית: זה עניין ביצועי.

מאיר שטרית: כנובע מתוך המערכת הקיימת היום, אי אפשר להכניס את הכנסת לתחום הביצועי.

נאדיה חילו: צריך להזכיר, שמונחות היום על שולחן הכנסת כמה הצעות לפירוק איחודים כאלה ואחרים.

נאדיה חילו: אם אנחנו מנסים לראות תמונת מצב של מה שהיום אוחד, אפשר לראות שהשולחן הזה דן בתוצאות של איחודים כאלה ואחרים.

נאדיה חילו: נכון להיום בהרבה מאוד איחודים יש אי הצלחות.

נאדיה חילו: זה מצדיק את הבקשה שלך, שהשולחן הזה יהווה שולחן להתייעצות.

נאדיה חילו: מאחר שחלק מהסוגיות שהן תוצאה של כישלונות מגיעות לשולחן הזה, זה הגיוני שתהיה שותפות מסוימת בפריסה של הסוגיה ובהתייעצות.

נאדיה חילו: ישנו נימוק נוסף.

נאדיה חילו: דובר על שיקולים מקצועיים.

נאדיה חילו: אני מרשה לעצמי להיות נאיבית ולהאמין שמדובר רק בשיקולים מקצועיים.

נאדיה חילו: מה שמאפיין שיקולים מקצועיים, זה דיון עמוק ותהליך שקורה, ולא החלטה שגרתית.

נאדיה חילו: בעבר לא היה תהליך קדם איחוד.

נאדיה חילו: קראתי את החומר וחיפשתי שיקולים מקצועיים, וראיתי שזה הרבה מאוד שיקולים פוליטיים.

מאיר שטרית: זה לא נכון.

מאיר שטרית: שר הפנים הקים ועדת חקירה לצורך איחוד רשויות.

מאיר שטרית: ועדת החקירה כוללת אנשי ציבור שיש להם כישורים מסוימים, שמאושרים על ידי הדרג הביצועי במשרד הפנים.

מאיר שטרית: ועדת החקירה יושבת על המדוכה לפעמים חודשים ודנה עם העיריות.

על איזה עיריות שר הפנים נותן הוראה להקים ועדת בדיקה כזו?

אופיר פינס-פז: זו מדיניות של משרד הפנים.

נאדיה חילו: אני רוצה להבהיר את כוונתי.

נאדיה חילו: כאשר אני מדברת על שיקול מקצועי, אני מתכוונת לקריטריונים ברורים ואחידים.

נאדיה חילו: היו”ר אופיר פינס-פז: לא יכולים להיות קריטריונים אחידים.

נאדיה חילו: איחוד של דיר אל עסד או את מג'דל כרום, זה שונה מלאחד את גבעתיים ורמת גן.

נאדיה חילו: זה בכלל לא שיקול.

נאדיה חילו: השיקול האמיתי הוא התייעלות בשלטון המקומי.

נאדיה חילו: אין שום סיבה שיהיו כל כך הרבה רשויות מקומיות.

נאדיה חילו: אפשר לצמצם את המספר בצורה משמעותית.

נאדיה חילו: האם אתם מצפים שעל כל רשות שאנו רוצים לאחד נבוא לכנסת?

נאדיה חילו: צריך להסתכל גם על המציאות.

נאדיה חילו: התמונה היום מראה, שרוב האיחודים נעשו בכפרים של המגזר הערבי.

נאדיה חילו: אני מאמינה שהכוונה היתה התייעלות, ואני גם קראתי את דברי ההסבר.

אופיר פינס-פז: בגלל ההתייעלות הבאנו את בענה למצב של מג'דה אל כרום.

וזה מקצועי.

יהודה זמרת: את זה הכנסת עשתה.

מאיר שטרית: זה הכנסת עשתה ולא שר הפנים.

הממשלה הביאה את זה לאישור הכנסת.

איפה השיקולים המקצועיים?

למה הבאתם את זה לכנסת?

נאדיה חילו: על תוצאות אי אפשר להתווכח.

נאדיה חילו: התוצאות מצביעות על כיוון מסוים של כישלון.

מאיר שטרית: זה לא נכון.

מאיר שטרית: בכל מקום שבו יש הנהגה נורמאלית של העיר, זה מצליח.

מאיר שטרית: במקום שבו אין הנהגה נורמאלית של העיר זה לא מצליח.

חנא סוייד: אז זה לא העניין של האיחוד שקובע אלא עניין של ההנהגה.

מאיר שטרית: נכון.

נאדיה חילו: אז אנחנו חוזרים לשיקולים פוליטיים.

מאיר שטרית: כאשר יש הנהגה לא טובה, מחליפים אותה.

נאדיה חילו: בבסיס האיחודים הרבה פעמים היו נימוקים של נתינת משאבים נוספים.

נאדיה חילו: היו שיקולים כלכליים, טובת המקום, הרחבה, משאבים, אזור תעשייה וכו'.

נאדיה חילו: התוצאה היא שיש תלונות של ראשי רשויות, של תושבים וכו'.

נאדיה חילו: הכיוון הוא של אי הצלחה.

נאדיה חילו: לכן, בהצעת חוק כזו מתחייב תהליך קדם של למידה עמוקה, למידה של עין מקצועית, ובחינה של כל הסוגיות.

נאדיה חילו: אני בהחלט חושבת שהשולחן הזה יכול לתרום, גם אם הוא שולחן פוליטי.

מאיר שטרית: השיקולים פה ממש ענייניים ומקצועיים.

נאדיה חילו: מה לעשות?

מאיר שטרית: מה זה מה לעשות?

מאיר שטרית: את מגישה הצעת חוק לפרק איחוד מבלי להבין בכלל על מה מדובר.

מאיר שטרית: זה עניין פוליטי ולא שיקול מקצועי.

מאיר שטרית: נאדיה ח’ילו: אני למדתי שני איחודים לעומק.

מאיר שטרית: ממש.

מאיר שטרית: אולי תסבירי לנו, למה את מציעה לפרק את האיחוד בין דליית אל כרמל ועוספייה?

נאדיה חילו: אני הלכתי ובדקתי את זה, כולל בחינה של ההבטחות והגירעונות.

נאדיה חילו: אם אתה מסתכל על מכלול הנימוקים שהביאו לאיחוד, אתה רואה שכל המכלול של הנימוקים שהביאו לאיחוד לא מתקיים.

מאיר שטרית: את טועה לגמרי.

מאיר שטרית: אין לך את הכלים לבחון את זה.

מאיר שטרית: את לא מכירה את הנתונים בעירייה, את לא מכירה את פעולות העירייה, ואין לך מושג ירוק.

מאיר שטרית: את יכולה לשמוע את מה שמספרים לך וזה הכל.

נאדיה חילו: אבל אני הלכתי ובדקתי את זה.

מאיר שטרית: אין לך כלים לבדוק את זה בכלל.

מאיר שטרית: איזה כלים יש לך?

מאיר שטרית: מה את יודעת על פעולות העירייה?

מאיר שטרית: תגידי לי דבר אחד שאת יודעת על פעולות העירייה.

מאיר שטרית: כמה אחוז גבייה יש?

מאיר שטרית: אין לך מושג ירוק.

מאיר שטרית: איך את יכולה בדיוק לבדוק את זה?

מאיר שטרית: איזה כלים יש לך לבדוק, אם האיחוד מצליח או לא מצליח, אם העירייה מתפקדת נכון או לא נכון.

מאיר שטרית: איזו מין גישה זו?

מאיר שטרית: מספרים לכם סיפורים ואתם קונים את הסיפורים.

קריאה: מה זה מושג ירוק?

מאיר שטרית: קו ירוק.

נאדיה חילו: אדוני השר, אני לא פקידה שיושבת במשרד ובודקת.

נאדיה חילו: בכלים שמונחים היום לרשותי, אני בחנתי את הדברים והגעתי למסקנה הזו.

מאיר שטרית: אז את טועה.

אופיר פינס-פז: חברים, זה לא דיון על עיר הכרמל, למרות שראש העירייה נמצא פה.

אופיר פינס-פז: אני כרגע לא מקיים דיון על האיחודים.

אופיר פינס-פז: אני קיימתי דיון על האיחודים בהשתתפות עם ועולם, היו פה אנשים שדיברו וישבנו על זה שעתיים.

אופיר פינס-פז: היה פה אפרתי, שמשרד הפנים מינה אותו לעמוד בראש ועדה.

מאיר שטרית: שנה הבאה יהיו הרבה איחודים.

אופיר פינס-פז: שנה הבאה היא שנת בחירות לרשויות.

מאיר שטרית: זה הזמן הכי טוב.

אבל תדאגו גם לתקצב את האיחודים.

זה הכי חשוב.

אופיר פינס-פז: אני מציע שלא להחטיא את הדיון.

אופיר פינס-פז: אנחנו יכולים לדון עכשיו על עיר כזו או אחרת, אבל זו טעות.

אופיר פינס-פז: בואו נדון בכללים לאיחוד.

אופיר פינס-פז: אל תפספסו את הדיון.

אופיר פינס-פז: עכשיו אנו מחליטים איך מאחדים.

אופיר פינס-פז: תתעסקו בזה ולא בשטויות.

אתה הצעת להתייעץ עם , והשר מתנגד.

חשוב לי לדעת, מה אצל השר נקרא מקצועי ומה נקרא פוליטי.

חנא סוייד: אני רוצה להתייחס לחקירה שעושים לפני שהשר מחליט.

חנא סוייד: נאמר כי מקימים ועדה.

חנא סוייד: כאן ההקבלה היא בין התהליך המקצועי לבין התהליך הפוליטי.

חנא סוייד: אם מקימים ועדה של מומחים, ואכן השיקול המקצועי הוא השולט, אז צריך להגיד כאן במפורש שמה שתחליט הוועדה המקצועי יהיה מקובל.

חנא סוייד: אנחנו רואים שזה לא המצב.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לעזור לך להגיד את מה שאתה רוצה להגיד, למרות שאתה מתבטא נהדר.

אופיר פינס-פז: אתה רוצה לומר, שאם השיקול המקצועי הוא מכריע אז לא צריך לכתוב באופן אמורפי את הדברים.

אופיר פינס-פז: צריך לומר, מה הרכב הוועדה, מה המנדט שלה ואיך היא תעבוד.

יהודה זמרת: ברור.

יהודה זמרת: הכל כתוב.

חנא סוייד: לכן, יו"ר הוועדה והשר לא הסכימו על המילים: "ועדה סטטוטורית".

חנא סוייד: בשינוי תחומי שיפוט הצעת החוק מדברת על ועדה סטטוטורית.

זו אותה ועדה.

חנא סוייד: אם השיקול המקצועי הוא המכריע, אז לא צריך להשאיר לשר את האפשרות לבטל את ההחלטה של ועדת החקירה.

אופיר פינס-פז: סיכמנו בפעם הקודמת, שאם השר רוצה לסטות מהחלטת הוועדה, הוא יצטרך לנמק זאת.

חנא סוייד: זה לא כתוב כאן.

אופיר פינס-פז: זה כתוב בסעיף אחר, שדיברנו עליו לפני חודש.

חנא סוייד: אנחנו צריכים להחליט, או שהתהליך מקצועי ואז הוועדה תחליט, או שאם הבכורה היא פוליטית שגם הוועדה תהיה שותפה להחלטה.

חנא סוייד: הרי השר הוא פוליטי ו היא גם פוליטית.

אופיר פינס-פז: הטענה של השר, היא שהוועדה לא יכולה להיות מעורבת בתהליך ביצועי, ואף ועדה בכנסת לא מעורבת בכך חוץ מאשר בתקנות ובחקיקת המשנה.

אופיר פינס-פז: תומר, האם זה נכון?

האמירה הזו איננה מדויקת.

אני אתן דוגמאות מו של הכנסת, שמוסמכת בחיקוקים שונים לעסוק בעניינים שונים שהם דווקא חקיקה.

כך למשל, בחוק הבחירות לרשויות המקומיות של הכנסת היא גורם מייעץ לקביעת מועד הבחירות.

מאיר שטרית: זו חקיקה.

אופיר פינס-פז: הבחירות הוא נושא פוליטי במהותו.

חנא סוייד: האם ועדת הבדיקה היא ועדה שמקימים במיוחד למטרה הזו, או שמדובר בוועדה של שינויי תחומי שיפוט של רשויות מקומיות?

יהודה זמרת: הכוונה היתה שזו תהיה אותה ועדה.

אופיר פינס-פז: היא בכל מקרה סטטוטורית.

חנא סוייד: פה לא מדובר בוועדה סטטוטורית.

אופיר פינס-פז: פה מדובר בוועדה סטטוטורית.

חנא סוייד: לפי הניסוח, אני לא בטוח.

אופיר פינס-פז: הניסוח שמובא כאן בנוי על עוד דברים שכבר עברנו.

אופיר פינס-פז: ועדת החקירה לטובת ההמלצה לשר הפנים בכל מה שקשור לאיחוד רשויות, היא ועדה סטטוטורית.

דוגמא נוספת היא בחוק הגנים הלאומיים.

כאשר רוצים לגרוע שטחים משמורות טבע מגנים לאומיים נדרש אישור של והגנת הסביבה של הכנסת.

דוגמא נוספת, היא כאשר רוצים לתת פטור מויזה במדינות שונות.

יהודה זמרת: זו בדיוק מדיניות.

מאיר שטרית: זו מדיניות.

מאיר שטרית: זה לא עניין של ביצוע.

אופיר פינס-פז: אני הצעתי לומר "התייעצות" ולא "החלטה".

אופיר פינס-פז: התכוונתי להתייעצות אחרי החלטה.

מה טעם בדיון אחרי קבלת החלטה?

אם נכונה טענת השר, למה הממשלה הביאה בחוק ההסדרים את איחוד הרשויות לאישור כאן, כי אז פורז היה שר הפנים?

מאיר שטרית: משרד האוצר רצה לעשות מהפיכה יחד עם משרד הפנים, ולכן הם הביאו 50-60 איחודים.

מאיר שטרית: מה קרה בכנסת?

מאיר שטרית: מי שהיה לו כוח פוליטי, ירד מהפה.

מאיר שטרית: נשארו רק אלה שאין להם כוח פוליטי.

מאיר שטרית: זו הסיבה הכי טובה שלא צריך להביא את זה לו.

אופיר פינס-פז: במקרה הזה הכנסת הצילה כמה רשויות מאיחודים מטורפים.

אופיר פינס-פז: ראש עיריית מודיעין, בבקשה.

משה ספקטור: אני רוצה לומר, שזה לא רק תלוי בראשי הערים, זה תלוי גם מי השר.

משה ספקטור: אני שנה 15 ראש רשות.

משה ספקטור: כל הזמן היה מעל הראש שלנו עניין האיחוד.

משה ספקטור: אמרנו אז את דעתנו, וגם אז היינו רשות שתפקדה בסדר גמור.

משה ספקטור: פרופ' שחר עשה ועדה מקצועית, בכלל לא פוליטית, וקבע לאחד 150 רשויות.

משה ספקטור: כולם מחאו כפיים.

משה ספקטור: זה אושר בו.

מתי?

אופיר פינס-פז: כאשר אתה היית יו"ר.

מאיר שטרית: נכון.

מתי זה אושר?

משה ספקטור: לפני 5 שנים.

האשמה כזו לא חטפתי כבר הרבה שנים.

אני ו לא היינו בקואליציה בכלל.

זה היה בתקופת פורז, אתה מחאת לו כפיים ואנחנו היינו נגד.

וזה היה בחוק ההסדרים.

ספקטור, אתה צודק לשם שינוי.

משה ספקטור: אני תמיד נבחרתי לבד, ללא תמיכת מפלגות, לא לקחתי גרוש מאף מפלגה.

משה ספקטור: כאשר עשו את האיחוד, כל מי שהיה לו כוח נעלם.

משה ספקטור: מרכזי המפלגות ישבו בוועדה פה, והחליטו שמפסיקים את דיון הוועדה.

משה ספקטור: הם אימו על אנשים.

משה ספקטור: אני ישבתי פה, ולא האמנתי למה שאני רואה.

משה ספקטור: אני רוצה לומר לכם, שאתם מקבלים פה החלטות, ואנחנו אחר כך אוכלים את הדייסה.

משה ספקטור: כבר 4 שנים אנחנו אוכלים את הדייסה הזו.

משה ספקטור: אני רוצה להראות מה קורה שיש שר.

משה ספקטור: אופיר פינס היה שר, והוא בא ואמר שמאחדים שתי רשויות גדולות: מנחמיה ובית שאן.

משה ספקטור: הוא אמר, שכאשר מאחדים צריך גם לדעת מה נותנים להם מחר בבוקר.

משה ספקטור: בבוקר הם קיבלו ש'ק על סך 53,000,000 שקלים לכיסוי הגירעונות.

אופיר פינס-פז: זה היה 40,000,000 שקלים.

משה ספקטור: היינו אורחים שם, ועמדה שם יעל שהיום היא מנכ"לית משרד החקלאות.

משה ספקטור: תשאל אותם, אם אלה לא המספרים.

משה ספקטור: כתוב שם מה עושים: עושים גינון של הוורדים.

משה ספקטור: אופיר, אני מוריד את הכובע בפניך, כי אתה היחידי שהבנתי שבשליחות צריך שני דברים כמו בחתונה: שני הצדדים צריכים להסכים וצריך גם ש'ק.

משה ספקטור: אנחנו באנו עם גירעון של כמעט 50,000,000 שקלים למודיעין-מכבים-רעות.

משה ספקטור: לבסוף הממשלה אחרי שנה מקבלת החלטה 2455, שם כתוב מה מקבלות רשויות שיתאחדו.

ראובן ריבלין: זה מה שמבטיחים להם שיקבלו.

משה ספקטור: אני מציע לכולם לקרוא היטב את ההחלטה.

משה ספקטור: אדוני השר, הייתי אצלך 10 פעמים וכל פעם חזרתי על זה.

ראובן ריבלין: שלא תהיינה לך דאגות.

ראובן ריבלין: יחזירו אתכם.

ראובן ריבלין: ירושלים ואתה לא תיכללו במסגרת מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: החלטות השר לא יחולו בשטח שלכם.

משה ספקטור: אני מאוד מכבד אותך.

משה ספקטור: כשיהיה לך זמן, תזמין אותי.

לא הבנו, אם אתה בעד האיחוד או נגד האיחוד.

יעקב מרגי: הוא מתלונן, למה הוא לא קיבלת את חשמונאים ואת מודיעין עילית.

משה ספקטור: אני בטוח, שהממשלה רצתה טוב אבל מישהו אמר: הבה ונתחכמה.

משה ספקטור: מה כתוב בהחלטה?

משה ספקטור: שמדובר באיחודים שהתקיימו בי'.

משה ספקטור: לי אמרו שאני התקיימתי כבר ב-ה.

משה ספקטור: כלומר, אכלנו אותה.

משה ספקטור: אני אומר לכם, יש היום עם מי לדבר.

משה ספקטור: צריך לבוא ולומר, כי לאנשים האלה נעשה עוול.

משה ספקטור: כך יהיה קל יותר לאחד אחרים.

משה ספקטור: כאשר באים אלי ושואלים אותי איך האיחוד, אני אומר שהם משקרים, ושהם לא יתנו גרוש בסוף.

משה ספקטור: ככה כל אחד הולך עם תחושה שהולכים לדפוק אותו.

משה ספקטור: לנו אין תעשייה, ויש גירעון.

מאיר שטרית: תפסיק עם הבכי הזה.

מאיר שטרית: יש לך אזור תעשייה, תפתח ותבנה.

מאיר שטרית: מי מפריע לך לעשות את זה?

מאיר שטרית: אם יוציאו את רעות ומכבים יהיה לך אזור תעשייה?

מאיר שטרית: איזו מן טענה זו?

מאיר שטרית: איזו מן גישה זאת?

מאיר שטרית: מה הקשר אחד לשני.

מאיר שטרית: הרי מכבים ורעות לוחצים בכל הכוח לפרק את האיחוד.

מאיר שטרית: האם אתה רוצה לפרק את האיחוד?

משה ספקטור: זה פוליטי.

מאיר שטרית: זה לא כאילו כל עיר שנוסדה זו תורה מסיני.

מאיר שטרית: אנחנו לא ממציאים את הגלגל.

מאיר שטרית: בכל העולם כולו: בארצות הברית, גרמניה וצרפת, עשו איחודים בהיקפים אדירים.

מאיר שטרית: זה עובד נכון וטוב.

מאיר שטרית: לפעמים יש כישלונות שנובעים מההנהגה.

מאיר שטרית: כאשר עושים איחוד נכון זה עובד.

מאיר שטרית: לא מוכרחים לצפות אותו בכסף.

מאיר שטרית: אני לא הייתי משלם למנחמיה 50,000,000 שקלים.

מאיר שטרית: ב-50,000,000 שקלים הייתי מפרק את המושב הזה ושם את כל התושבים בהילטון כל החיים.

מאיר שטרית: זה יותר זול.

משה ספקטור: אתה היית ראש עיר כל כך הרבה שנים.

משה ספקטור: התקציב של העיר מבוסס על הארנונה ועל התעשייה והמסחר.

משה ספקטור: לא יכול להיות שאתה מקבל עבור תעשייה ומסחר 7% ובתל אביב מקבלים 80%.

משה ספקטור: תאחדו את תל אביב ורמת גן.

משה ספקטור: להן יש תעשיות.

משה ספקטור: אל תיקח אחד שאין לו ועוד אחד שאין לו, ותאחד אותם.

עידו בן יצחק: קורא סעיף 24: (א) כל אחת מהעיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת תמשיך להתקיים, וזאת לתקופה שיקבע השר, ובלבד שלא תעלה על 24 חודשים מיום הבחירות לעיריה המאוחדת; לא קבע השר כאמור תהיה תקופת המעבר 12 חודשים מיום הבחירות לעיריה המאוחדת (בסימן זה – תקופת המעבר), ורשאי השר לקבוע כי לא תהיה תקופת מעבר.

עידו בן יצחק: (ב)מועצת העיריה המאוחדת רשאית, בכפוף לתכנית האיחוד ובאישור השר, במהלך תקופת המעבר, להעביר סמכויות ותפקידים מעיריה אחת לאחרת שאוחדו לאותה עיריה מאוחדת, וכן להעביר סמכויות תפקידים מעובד עיריה או מנושא משרה בעיריה אחת לעובד עיריה או לנושא משרה בעיריה אחרת, ובלבד שהעברת סמכויות תהיה לגוף או לאדם בעל אותו תפקיד בעיריה אחרת.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: עם מינויו של נושא משרה לעיריה המאוחדת, יהיו בידיו בלבד הסמכויות הנתונות על פי כל דין לאותו נושא משרה ביחס לכל פעולה של העיריה המאוחדת ושל העיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת.

עידו בן יצחק: (ד)

עידו בן יצחק: עובד עיריה שאוחדה ימשיך להיות עובד אותה עיריה עד תום תקופת המעבר.

אופיר פינס-פז: מה קורה עם הדרג הנבחר?

יהודה זמרת: לדרג הנבחר יש בחירות.

יהודה זמרת: עד הבחירות הוא ממשיך לכהן.

יהודה זמרת: זה כתוב בהמשך.

עידו בן יצחק: קורא סעיף 25-32: 25(א)

עידו בן יצחק: בתוך ארבעה חודשים מיום שכוננה מועצת העיריה המאוחדת תכין העיריה המאוחדת תכנית לאיחודן של העיריות לעיריה המאוחדת בתום תקופת המעבר (בחוק זה – תכנית האיחוד).

עידו בן יצחק: תכנית האיחוד תתייחס בין השאר לפעולות שאותן תנקוט העיריה המאוחדת כדי לבצע את האיחוד כאמור, ובכלל זה איחוד יחידות ומערכות, נכסים, זכויות והתחייבויות, פיטורי עובדים, פירוק תאגידים

עידו בן יצחק: עירוניים שאינם נחוצים למילוי תפקידיה של העיריה המאוחדת או מכירת אחזקותיה בתאגידים, וכן למועדים לביצוע הפעולות כאמור; השר רשאי לקבוע הוראות לענין אופן הכנת תכנית האיחוד לפי סעיף זה ופרטים נוספים שייכללו בה.

עידו בן יצחק: (ב)תכנית האיחוד תוגש לשר וליחידת הבקרה מיד לאחר הכנתה.

עידו בן יצחק: 26(א) לא הכינה העיריה המאוחדת תכנית איחוד, רשאי השר למנות אדם שיופקד על הכנתה; הכנתה של תכנית איחוד בידי אדם כאמור תיעשה בהתייעצות עם הממונה על המחוז ובאישור השר ולאחר שהעיריה המאוחדת העירה את הערותיה לגביה; הוכנה תכנית איחוד בידי מי שהשר מינה כאמור, תפעל העיריה המאוחדת על פי תכנית זו.

עידו בן יצחק: (ב)נוכח השר שאין בתכנית האיחוד שהוכנה בידי העיריה המאוחדת כדי להביא לאיחוד העיריות כנדרש, או שאין בה כדי לאפשר את תפקודה התקין והיעיל של העיריה המאוחדת, רשאי הוא להורות לעיריה המאוחדת להכניס בתוכנית שינויים כפי שיקבע ובתקופה שיקבע,; לא מילאה העיריה המאוחדת אחר הוראות השר ובתקופה שקבע, רשאי הוא למנות אדם שיופקד על הכנת תכנית איחוד מתוקנת, שתיעשה בהתייעצות עם הממונה על המחוז; אישר השר תכנית איחוד מתוקנת כאמור, תפעל העיריה המאוחדת על פיה.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: חיווה הממונה על הבקרה את דעתו שהעיריה המאוחדת אינה מבצעת את הוראות תכנית האיחוד, רשאי הוא להמליץ לפני השר על העברת ענינה של העיריה לבדיקתה של ועדת החקירה על פי סעיף 322 וכן להציע חלופות נוספות.

עידו בן יצחק: סעיף (ד) נמחק.

עידו בן יצחק: (ה)על אף הוראות חוק איגודי ערים, רשאי השר להורות על צירופה של עיריה מאוחדת לאיגוד ערים, או להורות על הוצאתה של עיריה שאוחדה בעיריה מאוחדת מאיגוד ערים, לאחר שנתן לראש העיריה המאוחדת ולראשי העיריות האחרות החברות באותו איגוד ערים הזדמנות להעלות את טענותיהם.

עידו בן יצחק: 27.

עידו בן יצחק: בתום תקופת המעבר תחדל כל אחת מהעיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת להיות אישיות משפטית כאמור בסעיף 24(א), והחל באותו מועד יחולו הוראות אלה: (1)

עידו בן יצחק: הנכסים, החובות, הזכויות וההתחייבויות, שערב תום תקופת המעבר היו של העיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת, יהיו לקניין העיריה המאוחדת; (2)

עידו בן יצחק: כל הליך משפטי שהיה תלוי ועומד ערב תום תקופת המעבר, מטעם העיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת או נגדן, וכן כל עילה להליך משפטי כאמור שהיתה קיימת באותה עת, יראו אותם כאילו היו של העיריה המאוחדת או נגדה, לפי הענין; (3) (א) מי שהיה עובד אחת העיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת, ערב תום תקופת המעבר, יהיה לעובד העיריה המאוחדת; על אף האמור בכל דין ובכפוף להוראות פסקת משנה (ג), לא יהיה עובד אחת העיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת, שנהיה לעובד העיריה המאוחדת, זכאי להטבת פרישה בשל המעבר לעיריה המאוחדת; הזכויות שהיו לעובד אחת העיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת כדין, ערב תום תקופת המעבר, ושנהיה לעובד העיריה המאוחדת, יישמרו לו ויראו אותן כזכויות הנובעות מעבודתו בעיריה המאוחדת.

עידו בן יצחק: 28.(א) צווי ארנונה, חוקי עזר והוראות דין אחרות, שחלו לפני יום הבחירות לעיריה המאוחדת בשטח מסוים בתחום שיפוט של עיריה שאוחדה בעיריה המאוחדת, יעמדו בתוקפם וימשיכו לחול באותו שטח, כאילו הותקנו על ידי העיריה המאוחדת, עד שיפקעו על פי האמור בהם או על פי החיקוק שמכוחם ניתנו או עד להחלטת מועצת העיריה המאוחדת לבטלם או לשנותם לפי דין, לפי המוקדם מביניהם.

עידו בן יצחק: (א1)

עידו בן יצחק: רישיונות והיתרים שהיו בתוקף לפני יום הבחירות לעיריה המאוחדת בשטח מסוים בתחום שיפוט של עיריה שאוחדה בעיריה המאוחדת, יעמדו בתוקפם וימשיכו לחול באותו שטח כאילו ניתנו על ידי העיריה המאוחדת, עד שיפקעו על פי האמור בהם או על פי החיקוק שמכוחם ניתנו.

עידו בן יצחק: (ב)על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי השר ליתן הוראות בענין שיעורי הארנונה הכללית, שתוטל בתחום שיפוטה של העיריה המאוחדת, כולה או חלקה ובענין שיטת מדידת השטחים לצורך חיוב בארנונה כללית; הוראה כאמור בענין הדורש על פי דין החלטת השר ושר האוצר תינתן על ידי שני השרים.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאית מועצת העיריה המאוחדת להחליט על החלת חוק עזר של אחת העיריות המתאחדות על שטח העירייה המאוחדת כולה.

עידו בן יצחק: החליטה מועצת העיריה כאמור, תפרסם הודעה על החלת חוק העזר בדרך שבה מתפרסם חוק עזר, על פי חוק זה, תודיע על כך לשר, ויראו את חוק העזר כחל על כל תחום העירייה ממועד פרסום ההודעה או מן המועד הנקוב בה לתחילתו.

עידו בן יצחק: 29(א) מהיום שבו נתן השר הוראה על פי סעיף 21 לחוק ועד ליום הבחירות לעיריה המאוחדת, לא תתקשר כל אחת מהעיריות שיאוחדו לעיריה המאוחדת בהתקשרות אשר התקופה למימוש הזכויות או לביצוע החיובים על פיה, היא יותר משישה חודשים מיום הבחירות לעיריה המאוחדת, אלא באישור מראש של השר.

עידו בן יצחק: (ב)החל ביום החלטת השר על איחוד עיריות ועד תום תקופת המעבר, התחייבות של כל אחת מהעיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת, לעשיית עסקה לרכישת מקרקעין או למכירתם, טעונה אישור מראש של השר; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות כל דין לענין עסקאות במקרקעין החלות על עיריה.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: לא יאשר השר עסקה כאמור בסעיף קטן (ב) אלא לאחר שהונחה לפניו חוות דעת של הממונה על הבקרה, האם יש בעסקה כדי ליצור גירעון בתקציב העיריה המאוחדת או לפגוע באיחוד העיריות; לא הונחה חוות דעת כאמור לפני השר בתוך 21 ימים מיום שנתבקש אישור העסקה, רשאי השר לאשר את העסקה אף ללא חוות הדעת.

עידו בן יצחק: 30.(א) בתקופת המעבר לא תקבל כל אחת מהעיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת או העיריה המאוחדת, עובד לעיריה או לעיריה המאוחדת, לפי הענין, למעט נושאי משרה ועובדים שנקבעו בתכנית האיחוד, אלא באישור מראש של הממונה על המחוז.

עידו בן יצחק: (ב)

עידו בן יצחק: בתקופה שמתום תקופת המעבר עד תום שנים עשר חודשים לאחר מכן לא תקבל העיריה המאוחדת עובד לעיריה, אלא באישור מראש של הממונה על המחוז.

עידו בן יצחק: (ב1)

עידו בן יצחק: הממונה על המחוז יחליט לגבי קבלת עובד לפי סעיף זה בתוך 21 ימים מיום שנתבקש.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: בסעיף זה, "עובד" – לרבות עובד קבלן.

עידו בן יצחק: 31.

עידו בן יצחק: השר רשאי לקבוע הוראות לביצוע איחוד עיריות ובין השאר בעניינים אלה: (1)

עידו בן יצחק: הוראות לענין ניהולן של עיריות שאוחדו לעיריה מאוחדת, מיום ההחלטה על איחודן עד תום תקופת המעבר, ובכלל זה לענין ההתחייבויות וההתקשרויות של עיריות כאמור, ההליכים לביצוען ולהארכת תוקפן, ולענין ביצוע פעולות על פי התקציב שאושר להן לפני יום הבחירות; (2)

עידו בן יצחק: הוראות להכנת תכנית האיחוד וביצועה לרבות פרטים שייכללו בה ומועדי ביצועה; העיריה המאוחדת; (3)

עידו בן יצחק: הוראות להבטחת רציפות השלטון המקומי בתחום שיפוטה של העירייה המאוחדת.

עידו בן יצחק: (4)המועד האחרון למינויים של נושאי משרה בעיריה המאוחדת; (5)

עידו בן יצחק: הוראות לענין ניהול העיריה בתקופת המעבר, ובכלל זה בדבראופן קבלת תשלומים המשולמים על ידי המדינה לעיריות שאוחדו לעיריה המאוחדת ולעיריה המאוחדת; (6)

עידו בן יצחק: סדרי הבחירות לעיריה המאוחדת; (7)

עידו בן יצחק: תקנות לפי פסקה זו שעניינן הרכב ועדת הבחירות, הרכב ועדת הקלפי והזכויות לכינויים ולאותיות של סיעות, יכול שיסטו מהוראות חוק הרשויות המקומיות (בחירות), חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), וחוק המועצות האזוריות (בחירת ראש המועצה), התשמ"ח–1988.

עידו בן יצחק: 32.

עידו בן יצחק: (א) על אף האמור בסעיף 23, הורה השר על איחוד עיריות שמספר התושבים באחת מהן הוא 80% לפחות מכלל תושבי העיריה המאוחדת (בסעיף זה – העיריה הגדולה) רשאי הוא להורות על כניסת האיחוד לתוקפו טרם עריכת בחירות לעיריה המאוחדת.

עידו בן יצחק: (ב)הורה השר כאמור יקבע את מועד הבחירות לעיריה המאוחדת, לא יאוחר מהמועד לקיום הבחירות הקרובות בעיריה הגדולה.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: עד למועד הבחירות לעיריה המאוחדת תורכב מועצת העיריה המאוחדת ממועצת העיריה הגדולה בתוספת נציגים של העיריות האחרות שאוחדו לעיריה המאוחדת על פי השיעור היחסי של תושבי כל עיריה מכלל תושבי העיריה המאוחדת שמינה השר, ובלבד שיתוסף נציג אחד לפחות מכל עיריה.

עידו בן יצחק: (ד)

עידו בן יצחק: כנציגי העיריות שאינן העיריה הגדולה יכהנו הנציגים המפורטים לפי הסדר להלן, בכפוף להוראות סעיף קטן (ג): (1) ראש העירייה (2) סגן ראש העירייה שהוא ממלא מקום (3) סגני ראש העירייה שאינם ממלאי מקום (4) ראשי הסיעות במועצה לפי גודלן, ולעניין עירייה אזורית – נציגי אזורים לפי גודלם.

עידו בן יצחק: (ה)ראש עיריה או סגן ראש עיריה המבקש שלא לכהן במועצת העיריה המאוחדת או שהוא מבקש לחדול מכהונתו יודיע על כך לשר, והשר ימנה סגן ראש עיריה אחר לכהן במועצת העיריה המאוחדת ואם אין סגן כאמור, מי שכיהן כחבר מועצת העיריה ערב האיחוד.

עידו בן יצחק: (ו)השר רשאי לקבוע שהוראות סימן זה כולן או חלקן, בענין תקופת מעבר והכנת תכנית איחוד, לא יחולו על איחוד כאמור בסעיף קטן (א) אם שוכנע שהן אינן דרושות לשם ביצוע האיחוד וזאת לאחר שהונחה בפניו חוות דעתו של הממונה על הבקרה לענין זה.

אופיר פינס-פז: מה זה סעיף קטן (א)?

עידו בן יצחק: כל העניין של האיחוד המאוחד.

אופיר פינס-פז: כלומר, אחרי כל מה שאמרנו שהוא יכול לעשות, עכשיו הוא יכול להחליט שהוא לא צריך לעשות.

יהודה זמרת: ברגע שאתה לוקח רשות מאוד קטנה ומאחד אותה עם רשות מאוד גדולה, ניתן לסיים את כל ההליך עד הבחירות.

אופיר פינס-פז: אבל כל הסעיף מדבר על 80% ברשות מאוד קטנה.

אופיר פינס-פז: עכשיו אתה אומר, שגם את זה אתה מבטל.

יהודה זמרת: לא, זה נשאר.

יהודה זמרת: הלשכה המשפטית של הכנסת המליצה לאפשר גם ברשויות אחרות בסדרי גודל אחרים לדלג על זה.

אופיר פינס-פז: אנחנו רוצים לשמוע הערות על כל הפרק.

יהודה זמרת: אנחנו אמרנו שכל אחת מהעיריות תהיה ישות משפטית עד לתקופת האיחוד.

יהודה זמרת: ברגע שאני מוחק את זה, אני משאיר את העירייה במעמד לא ברור מבחינה משפטית.

לא.

היא ממשיכה להתקיים וחל עליה סעיף 3 לחוק, שאומר שעירייה היא תאגיד לכל דבר ועניין.

יהודה זמרת: אני בא ואומר, שאני לא הייתי מכניס את העניין הזה שהוא כל כך בעייתי ועומד ברומו של עולם.

יהודה זמרת: אני מעדיף לכתוב, שהיא ישות משפטית כשרה ולא להיכנס לתביעה משפטית לא ידועה.

אין לך בעיה עם זה.

יהודה זמרת: אני בא ואומר, למה להיכנס לבעיה משפטית.

העירייה היא לא רק ישות משפטית.

היא ממשיכה להתקיים כפי שהתקיימה קודם לכן.

יהודה זמרת: אתה אומר: מבחינתנו, אתם מכניסים כאן נספח משפטי.

יהודה זמרת: לגבי סעיף 24 – יש הצעה לומר: רשאי השר לקבוע כי לא תהיה תקופת מעבר.

יהודה זמרת: הכוונה היא לקבוע, כי ההוראות לא יחולו על חלק מהאיחודים.

יהודה זמרת: אנחנו קבענו את זה רק לגבי היחס של 80%-20%.

יהודה זמרת: היתה הצעה להרחיב את זה, ולתת לשר סמכות לשקול גם באיחודים אחרים לוותר על תקופת המעבר או לקצר אותה.

יהודה זמרת: זה צריך להיות סעיף נפרד שקובע את זה.

יהודה זמרת: צריך לדעת, שלמרות שהיחס הוא 80%-20% יש סעיף סל שאומר: השר רשאי מנימוקים מיוחדים להחליט לקצר את תקופת המעבר או לוותר עליה כליל.

יהודה זמרת: זה לא יכול להיות בסוף סעיף כזה.

אין בעיה.

יהודה זמרת: מועצת העירייה המאוחדת, היא זו שמאשרת את תוכנית האיחוד ולא השר.

יהודה זמרת: המתכונת אומרת, שהעירייה בוחרת לעצמה איך לבצע את האיחוד, והשר הוא רק סמכות התערבות.

יהודה זמרת: זה חלק מהמהלך שהחוק הזה מוביל לעצמאות ברשויות המקומיות.

יהודה זמרת: לכן, מועצת העירייה המאוחדת רשאית לאשר תוכנית במהלך תקופת המעבר, להעביר סמכויות וכו'.

יהודה זמרת: מציעים פה, שהשר הוא זה שיצטרך לאשר את תוכנית האיחוד, את העברת הסמכויות וכו'.

יהודה זמרת: נאמר: "מועצת העירייה המאוחדת רשאית בכפוף לתוכנית האיחוד ובאישור השר...".

יהודה זמרת: אתם כתבתם שתוכנית האיחוד צריכה להיות טעונה אישור השר.

האם אתה רוצה להשמיט את כל הנושאים הטעונים אישור השר?

אין שום בעיה.

מאיר שטרית: ודאי שכן.

יהודה זמרת: אני רוצה לדבר על תחומי פעולה ותפקידים.

יהודה זמרת: אנחנו קבענו: בלבד שלא יובאו סמכויות נושאי משרה לנושא אותו משרה.

יהודה זמרת: כלומר, אי אפשר להעביר סמכויות מגזבר אלא לגזבר אחר.

יהודה זמרת: אתם באתם ואמרתם, שאי אפשר יהיה להעביר סמכויות גם בין בעלי תפקידים ולא רק בין נושאי משרה.

יהודה זמרת: אם מנסים לעשות ייעול ארגוני במסגרת הזו ולהעביר את הספורט מחינוך, זה אפשרי.

יהודה זמרת: לא צריך למנוע את זה מהרשות המאוחדת.

יהודה זמרת: לא חייבים לעגן את זה.

יהודה זמרת: את התפקידים הסטטוטוריים חייבים לעגן, כי אני רוצה שתפקידי הגזבר יועברו לגזבר.

יהודה זמרת: אני כתבתי את זה רק לגבי נושאי משרה.

יהודה זמרת: אתם כתבתם: "העברת סמכויות היא לגוף או לאדם בעל אותו תפקיד בעירייה אחרת".

יהודה זמרת: מה קורה אם בעירייה האחרת אין אותו תפקיד?

אנחנו לא רוצים שסמכויות המועצה יעברו לעובד.

יהודה זמרת: לא כתבנו סמכויות מועצה, כתבנו סמכויות מעובד לעובד.

אופיר פינס-פז: אין פיקוח בצד המהותי.

אופיר פינס-פז: תנסחו את זה נכון.

מאיר שטרית: צריך להשאיר את הנוסח המקורי.

יהודה זמרת: אנחנו קבענו כי תוך 4 חודשים מיום הבחירות העירייה צריכה להגיש תוכנית לאיחוד.

אופיר פינס-פז: הבחירות הבאות הן בנובמבר 2008.

אופיר פינס-פז: אני שואל, מי יכין את תקציב 2009 ובאיזו דרך.

יהודה זמרת: זו הוראת מעבר.

אופיר פינס-פז: אני לא מדבר על האיחודים, אלא על התקציב בכלל.

יהודה זמרת: מועד הבחירות הוא מועד ידוע לכולם.

יהודה זמרת: בנוסח הקיים נאמר: מיום שכוננה מועצת העירייה.

יהודה זמרת: זה יכול להיות תקופה יותר מאוחרת בעוד 21 יום.

יהודה זמרת: השאלה היא, למה לדחות.

יהודה זמרת: הצעת החוק קבעה 4 חודשים מיום שנערכו הבחירות.

יהודה זמרת: כרגע מוצע לדחות את זה למועד שבו כוננה המועצה.

יהודה זמרת: המועצה מכוננת 21 יום אחרי מועד הבחירות.

יהודה זמרת: השאלה היא, למה לדחות בעוד 21 יום.

יהודה זמרת: יש לנו עוד 21 יום שאנו מוסיפים, ולא ברור מה הצורך.

יש פה שתי שאלות.

השאלה האחת, היא כמה זמן באמת צריך.

אם צריך 4 חודשים, אז צריך לתת את הזמן מזמן שהם מתחילים לעבוד ולא מזמן שהוא תיאורטי חודש וחצי לפני כן.

אם צריך 4 חודשים להכין תוכנית, צריך לתת להם להתחיל לעבוד מאותו יום.

יהודה זמרת: אבל לקחו בחשבון שזה 3 חודשים ולא 4 חודשים.

יהודה זמרת: לקחו בחשבון, שיש בחירות ויכולה להיות גם מערכת כפולה.

יהודה זמרת: אתה חייב לקבוע תאריך אבסולוטי ולא להתחיל לשחק עם מועדים לא ידועים.

אופיר פינס-פז: עמדת המשרד לקחה בחשבון שמספיקים 4 חודשים.

אם מספיקים 3 חודשים, אז בסדר.

ראובן ריבלין: אני רוצה להעיר כמה הערות לפני שאני נאלץ לצאת.

ראובן ריבלין: לגבי הנושא של איחוד, נדמה לי שאין קריטריונים.

ראובן ריבלין: אני מבין שהם ייבנו בתקנות, אבל אני חושב שלא ניתן לקבל את החוק מבלי שתהיינה התקנות המפורטות, הקובעות מהם הקריטריונים לאיחוד.

אל תהיה בטוח.

אופיר פינס-פז: שר הפנים אמר שקשה מאוד לקבוע קריטריונים אחידים.

אופיר פינס-פז: אין קריטריונים אחידים בגלל השוני בשלטון המקומי.

מאיר שטרית: לאחד את רמת גן וגבעתיים זה לא כמו לאחד שתי מועצות אחרות.

ראובן ריבלין: כל זמן שאתה שר הפנים, אין לי בעיה.

מאיר שטרית: יש ועדה מקצועית סטטוטורית, שעושה עבודה מקצועית נרחבת ומביאה את הדברים בפני השר.

ראובן ריבלין: אני מבקש, להכניס הסתייגות בנוגע לקריטריונים.

ראובן ריבלין: שאלה נוספת, מהו הרכב ועדת בדיקה.

אופיר פינס-פז: אם הוועדה לא תקבל את ההצעה שלך, תגיש הסתייגות שתכלול את הקריטריונים.

ראובן ריבלין: אם הייתי יודע, לא הייתי שואל.

אופיר פינס-פז: זה לא פשוט לקבוע קריטריונים.

ראובן ריבלין: אני חושב שאמוראי והחברים צריכים להיות מודאגים הרבה יותר ממני.

ראובן ריבלין: בנוסף, רצוי שבוועדת הבדיקה יהיה מעמד לרשויות הגדולות.

ראובן ריבלין: אחד מראשי הערים הגדולות צריך להיות שותף.

ראובן ריבלין: צריך שיהיה מעמד לשלטון המקומי.

ראובן ריבלין: אם לא יהיה כך, אני אצרף הסתייגות.

ראובן ריבלין: אני רוצה להזהיר את כולכם, שהחוק הזה הוא מאוד מפורט, אבל אין בו פירוט של מחויבות השלטון המקומי כאשר יש איחוד רשויות.

ראובן ריבלין: ליוויתי את עיר הכרמל בוועדת הכספים, והרשות המרכזית שלחה אותו להתאחד ולא נתנה לו שום כלים.

מאיר שטרית: איך אתה יודע?

ראובן ריבלין: אני כל הזמן עוקב אחרי זה.

אופיר פינס-פז: הוא קיבל למעלה מ-100,000,000 שקלים.

ראובן ריבלין: אנחנו נתנו לו את זה בוועדת כספים.

ראובן ריבלין: אם אומרים לי: קח את עוספייה ואת דליית אל כרמל ו-100,000,000 שקלים, לא הייתי מסכים.

ראובן ריבלין: זה לא מספיק.

ראובן ריבלין: אני מבקש להגיש הסתייגות במידה והדברים שהעליתי לא יתקבלו.

משה ספקטור: יש החלטת ממשלה 2455.

משה ספקטור: כך אתם כתבתם.

יהודה זמרת: יש לי הערה לגבי סעיף 26.

יהודה זמרת: הסעיף אומר, שאם העירייה לא הכינה את תוכנית האיחוד, אפשר למנות אדם שיכין את התוכנית באישור השר.

יהודה זמרת: כתוב: לאחר שהעירייה המאוחדת העירה את הערותיה.

יהודה זמרת: אתם צריכים לזכור, כי העירייה לא הכינה את תוכנית האיחוד אלא התנגדה לה.

יהודה זמרת: צריך לקצוב זמן.

אופיר פינס-פז: כמה זמן צריך?

מאיר שטרית: 21 יום.

קריאה: 30 יום.

יהודה זמרת: צריך לזכור, שמדובר ברשות שבמשך 4 חודשים עדיין לא הכינה את התוכנית.

יהודה זמרת: אין לנו זמן.

אופיר פינס-פז: על איזה שלב מדובר?

יהודה זמרת: אחרי שעברו 4 חודשים, והיא עדיין לא הכינה את התוכנית.

יהודה זמרת: כל ההליך הזה אולי נכון, אבל צריך לזכור שהרשות מלכתחילה לא שיתפה פעולה.

אופיר פינס-פז: בתום 4 חודשים היא צריכה להעיר את הערותיה.

עידו בן יצחק: בתום 4 חודשים הוא ממנה מישהו אחר במקומה.

יהודה זמרת: אם היא לא רצתה לשתף פעולה, למה אני צריך לעגן את ההתייעצות?

יהודה זמרת: תזכרו, שרשות שעתידה להתאחד עומדת בין שמיים וארץ.

אופיר פינס-פז: נקבע שיינתנו לה 21 יום.

יהודה זמרת: יש לי הערה לגבי סעיף 26(ב), מחיקת הדוגמאות.

יהודה זמרת: אולי צריך את הדוגמאות, כי מדובר בנושאים מהותיים כמו עובדים, פירוקי תאגידים וכו'.

אבל זה מופיע כבר בהגדרה בסעיף קודם.

יהודה זמרת: לגבי סעיף 27(2) כתוב: "יוסיפו לעמוד בתוקפן...".

יהודה זמרת: הכוונה היתה למען הסר ספק.

יהודה זמרת: זה גם הנוסח הקיים היום בחקיקה.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא מכריעים היום.

אופיר פינס-פז: תשבו ביניכם, כך שכל הדברים המשפטיים ייקבעו בפורום אחר.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא משפטנים.

אופיר פינס-פז: אם לא תהיה לנו ברירה, אנחנו נכריע.

יהודה זמרת: לגבי סעיף 27(3)(ג) כתוב: בהתאם להוראות סעיף 29, סעיף הממונה על השכר.

יהודה זמרת: אנחנו נוכחנו לדעת שמגיעים לו הזכויות שהיו כדין.

יהודה זמרת: זה כדי שלא יהיה מצב שבו אני מעביר אותו עם זכויות שהגיעו לו שלא כדין.

יהודה זמרת: לכן נאמר: כדין, בהתאם להוראות סעיף 29.

נועה בן אריה: אבל מחר זה לא יהיה 29.

אופיר פינס-פז: צריך לכתוב "כדין".

אופיר פינס-פז: נציגי ההסתדרות לא פה, וזה יוצר בעיה.

אופיר פינס-פז: אתה נכנס למקום שבו אתה מתפלפל בנושא של זכויות עובדים.

יהודה זמרת: לגבי סעיף 28 – אני לא הבנתי את תכלית חובת ההודעה לשר.

יהודה זמרת: זה מתפרסם ברשומות.

יהודה זמרת: למה העירייה צריכה להודיע לשר, הרי אנו לא שותפים בהליך של אותה בדיקה?

אופיר פינס-פז: למה אתה מפחד שיודיעו לשר?

יהודה זמרת: אני שואל את עצמי, מה התכלית בהודעה.

אופיר פינס-פז: רוצים את המשרד מעורב בכל דבר.

אופיר פינס-פז: אל תחששו לקחת אחריות.

יהודה זמרת: בסעיף 30א השר יאציל סמכויות לממונים או למנהל היחידה.

מאיר שטרית: זו לא סמכות של מנהל המחוז, אלא סמכותי.

מאיר שטרית: אם אני ארצה להאציל את הסמכות לממונה המחוז, אני אאציל.

מאיר שטרית: אם אני לא ארצה, אני לא אאציל.

אופיר פינס-פז: אני בדעה אחרת.

אופיר פינס-פז: אני חושב, שיש נושאים שהם ברמה הטכנית.

אופיר פינס-פז: השר תמיד יכול להאציל את סמכויותיו, אבל אני חושב שאנו חייבים בחקיקה לבזר את הסמכויות לגורמים, שיידעו שהאחריות היא גם עליהם.

אופיר פינס-פז: מנכ"ל משרד הפנים זו פונקציה, שצריכה לדעת שהיא לא מסתתרת מאחורי גבו הרחב של השר, יש לה תפקידים בתחום המקצועי.

אופיר פינס-פז: בנושאים הכספיים לא צריך השר לעסוק.

אופיר פינס-פז: זו לא צריכה להיות אחריות השר.

אופיר פינס-פז: השר לא צריך לעסוק בזה.

מאיר שטרית: אם תכתוב בחוק, ששר רשאי לפטר כל עובד במשרד אני מסכים.

מאיר שטרית: הם לא נושאים בשום אחריות.

מאיר שטרית: אתה לא יכול לפטר אותם.

יהודה זמרת: אם שר מקבל סמכות, הוא יכול לאשר זאת לפי מדרג שהוא קובע.

יהודה זמרת: כל צעד הוא תלוי נסיבות ותלוי מקום.

מאיר שטרית: אדוני היו"ר, אתה לא היית ראש הוועדה הארצית לתכנון ובנייה, למרות שזה התפקיד שלך, אלא אתה מינית סמנכ"ל.

אופיר פינס-פז: לא.

מאיר שטרית: האם אתה בעצמך היית יו"ר הוועדה?

אופיר פינס-פז: כן.

מאיר שטרית: כל הזמן?

אופיר פינס-פז: לא.

מאיר שטרית: רק בישיבה ראשונה.

אופיר פינס-פז: לא רק בישיבה הראשונה.

מאיר שטרית: החל מהראשון לינואר 2008 אני העברתי לכל הממונים על המחוזות את מירב הסמכויות של המשרד הראשי.

מאיר שטרית: חישוב תקציבי העיריות החל מ-2008 ייעשה על ידי הממונים על המחוזות.

מאיר שטרית: כל הדיון בנכסי קרקעות ואישור בנייה, ייעשה על ידי הממונים על המחוזות.

מאיר שטרית: אני חושב שזאת הגישה הנכונה.

מאיר שטרית: המחוז צריך להיות עם סמכויות.

חנא סוייד: אז מה הבעיה כאן?

חנא סוייד: זה עניין טכני.

מאיר שטרית: זה לא עניין טכני.

אריה בר: הסמכות יכולה להינתן רק למשרת אמון, כי אחרת יכול לבוא מישהו שיש לו סמכות והוא מצפצף על המנכ"ל.

אריה בר: זה קורה בפועל.

מאיר שטרית: איפה כתוב מנהל מחוז, זה יישאר השר.

יהודה זמרת: הוסיפו פה מנגנון של 21 יום מהיום שנתבקש.

יהודה זמרת: אני לא יודע אם זה אפשרי מבחינת לוחות הזמנים.

יהודה זמרת: המשמעות היא, שהאישור ניתן אוטומטית.

מאיר שטרית: זה לא אוטומטי.

מאיר שטרית: 21 יום זה הרבה מאוד זמן כדי לתת תשובה.

מאיר שטרית: אין סיבה שאנשים יחכו לתשובות במשך שנתיים.

מאיר שטרית: צריך לקבוע זמן קצוב.

מאיר שטרית: אני תוך יומיים גומר את העניין.

אחר כך יהיה לך עודף של פקידים.

מאיר שטרית: לא יהיה לי עודף פקידים.

יהודה זמרת: לגבי סעיף 31(5), היתה הצעה למחוק את הסעיף.

יהודה זמרת: אין חפיפה מלאה בין סעיף 31(1) לבין סעיף 31(5).

יהודה זמרת: הכוונה היתה לפרט, איך יורכבו ועדות העירייה המאוחדת, תנאים ודרכים למינוי עובדים וכו'.

אופיר פינס-פז: אני בעד להשאיר את הסעיף.

יהודה זמרת: בסעיפים 31 (6) ו-31 (7) הכוונה היא לקבוע סעיפי בחירות.

יהודה זמרת: היינו חייבים לקבוע הסדרים אחרים, כי ההזדהות היא שונה.

יהודה זמרת: הרכב ועדת הבחירות שונה, כי הוא מורכב מהרבה מאוד חברים, צריך לתת נציגות לכל אחד.

מאיר שטרית: אני רוצה להסביר למה אני תומך בהשארת הסעיפים פה, ומתנגד להעברתם לחוק הבחירות.

מאיר שטרית: הנטייה של משפטנים, היא שאתה לא תבין מה שכתוב בחוק.

מאיר שטרית: יש חוק על איחוד עיריות, כל החלקים הקשורים אליו צריכים להופיע בתוכו, כך שכל מי שקורא את החוק יבין על מה מדובר.

מאיר שטרית: למה לומר, תפנה לפקודת הבחירות ותבין?

עידו בן יצחק: אפשר להסתכל על זה הפוך.

עידו בן יצחק: יש חוק בחירות, אתה רוצה לדעת מה קורה כאשר יש איחוד רשויות, ואז אומרים לך: לך לחוק העיריות.

חנא סוייד: זו האשמה קשה כנגד המשפטנים.

סעיף 5א לחוק הרשויות המקומיות מסדיר בחירות במועד איחוד.

הממשלה לא מציעה לתקן אותו.

אם השר ישמע מה כתוב בסעיף הזה, שהממשלה לא מציעה לתקן אותו, הוא יופתע.

הסעיף היום קובע, שמועד הבחירות במקרה של איחוד ייקבע על ידי הממשלה בהתייעצות עם של הכנסת.

מאיר שטרית: אנחנו מתקנים את זה עכשיו.

אנחנו לא מתקנים.

יהודה זמרת: אנחנו הצענו לבטל את הסעיף ההוא.

אולי היה צריך, אבל הממשלה לא מציעה את זה.

יהודה זמרת: אנחנו נוסיף את זה לסעיף הזה.

מכיוון שיהיה צורך לתקן את חוק הבחירות, אנו מציעים שכל נושא הבחירות לא יוסדר בחוק הזה.

גם הסעיפים הקיימים היום אומרים שהשר יקבע את מועד הבחירות.

לכן, אנו מציעים שמבחינת הקוהרנטיות של החקיקה כל נושא הבחירות לא יוסדר בחוק הזה, אלא בחוק מיוחד שמתייחס לבחירות, בחירות באופן כללי ובחירות בעת איחוד רשויות.

אופיר פינס-פז: אני מבין מה שאתה אומר.

אופיר פינס-פז: יש בזה היגיון שזה יהיה בחוק הבחירות, ויש בזה גם היגיון שזה יהיה בחוק הזה.

אופיר פינס-פז: אני בעד לסכם את הנושאים הקשורים לבחירות לאיחוד.

אופיר פינס-פז: אחרי זה נחליט, אם זה מתאים לחוק הבחירות או לחוק הזה.

אופיר פינס-פז: קודם נדבר על המהות.

חנא סוייד: במיוחד שיש איחוד של 80%-20%.

יהודה זמרת: שם בכלל לא ייערכו בחירות במועד מלכתחילה.

החוק היום אומר, שהשר יקבע את מועד הבחירות.

בכל נושא בחירות יש חקיקה מאוד מפורשת, שקובעת מועדים מקסימאליים לביצוע בחירות.

לא ייתכן שיקבעו שיש איחוד, והבחירות תתבצענה בעוד 10 שנים.

מאיר שטרית: זה כתוב בסעיף ב.

זה רק במקרה של עירייה גדולה.

יהודה זמרת: מועד המעבר הוא מרגע הבחירות.

יהודה זמרת: אנו רוצים לקיים את הבחירות הכי מוקדם, כי אנו מעוניינים לעשות את האיחוד.

אופיר פינס-פז: אז צריך לכתוב את זה.

יהודה זמרת: כתוב שהוראת המעבר היא ממועד הבחירות לרשות החדשה.

יהודה זמרת: עד שלא קבעתי את הבחירות, לא התחיל האיחוד.

יהודה זמרת: אני רץ לעשות את הבחירות.

יהודה זמרת: אין לי אינטרס לדחות אותן.

לאחר שהשר קיבל את ההחלטה של ועדת הבדיקה, הוא מחליט אם לעשות איחוד או לא.

מהרגע שהשר קיבל את ההחלטה על האיחוד הוא לא מוגבל.

אופיר פינס-פז: אני הייתי קובע בחירות תוך חודש.

יהודה זמרת: אנחנו לא יכולים.

יהודה זמרת: אנחנו כפופים למגבלות של 60 יום.

אופיר פינס-פז: מה אתה מציע?

ברגע שהתקבלה החלטה על איחוד, השר יצטרך לקבוע את מועד הבחירות בחלון זמן של חצי שנה עד שנתיים.

אופיר פינס-פז: מה פתאום שנתיים?

יהודה זמרת: אפשר לומר: לא יאוחר מהמועד שנקבע לבחירות.

יהודה זמרת: ..

כלומר, עוד 5 שנים.

יהודה זמרת: הוא לא יעשה את זה.

יהודה זמרת: יש איחודים, בהם צריך להשלים הליכים.

אופיר פינס-פז: אני מציע שיהיו בחירות בתוך 6 חודשים, אלא אם כן ישנה תקלה וזה ייעשה בהתייעצות עם .

יהודה זמרת: נגיד שהיתה מתקבלת עכשיו החלטה על איחוד, אבל אני מחליט לבצע את הבחירות במועד הכללי של הבחירות מבחינת יעילות מבנית.

יהודה זמרת: להריץ את כל המערכת לבחירות מיוחדות, זה חבל.

יהודה זמרת: אני מציע, תקופה של שנה לפחות.

אופיר פינס-פז: בסדר.

אופיר פינס-פז: נאמר: השר יקבע מועד לבחירות עד שנה.

אופיר פינס-פז: אם יש בעיה מעבר לתקופה של שנה, זה יהיה בהסכמת .

יש מגבלות המוטלות על הרשויות המתאחדות מהרגע שהשר מחליט.

יהודה זמרת: כדי לא לקבוע עובדות בשטח, לא לקבל 150 עובדים, למכור את כל הנכסים ולעשות אגרת חיסול.

אופיר פינס-פז: אני מציע לומר: ברגע קבלת החלטת השר, השר יקבע מועד לבחירות מהר ככל האפשר, ולא יאוחר משנה.

אופיר פינס-פז: במקרים מיוחדים מעבר לשנה, יביא השר הצעת החלטה בהתייעצות של הכנסת.

מה קורה במהלך השנה לגבי עירייה שמתפרקת?

האם יש מגבלות לאותה עירייה?

האם יש פעולות שהיא לא יכולה לעשות, כי הן פעולות לטווח ארוך?

יהודה זמרת: כן.

יהודה זמרת: קליטת עובדים ומכירת נכסים.

מאיר שטרית: אסור לקבל עובדים ואסור למכור נכסים.

יהודה זמרת: אחד המקרים שבהם אפשר למנות חשב מלווה, זו החלטה על איחוד.

יהודה זמרת: זה לא נכון לעשות את זה באופן אוטומטי.

יהודה זמרת: זה נתון לשיקול דעת.

יהודה זמרת: מהלשכה המשפטית של הכנסת ביקשו לתקן מספר דברים לגבי מינויים.

יהודה זמרת: הכוונה היא לתת ייצוג יחסי לחברי המועצה.

יהודה זמרת: הוסיפו פה הערה: ראשי סיעות המועצה לפי גודלן.

יהודה זמרת: כלומר, יש את ראש המועצה, ממלא מקום, סגן ולאחר מכן את ראש הסיעה הכי גדולה.

יהודה זמרת: לגבי העירייה האזורית נאמר: נציגי האזורים לפי גודלם.

עידו בן יצחק: אבל אין סיעות כבר.

יהודה זמרת: הכוונה ליישוב הכי גדול.

יהודה זמרת: קבענו כי לגבי אפשרות לשר לסטות מהוראת מעבר, צריך סעיף גמישות כדי שלא נגיע למצב בו נקיים סתם בחירות.

אופיר פינס-פז: בסעיף 22 בסיפא נאמר: "ולאחר שנוכח כי האיחוד הוא לטובת התושבים ויקדם את היעילות והחיסכון באופן מיטבי".

אופיר פינס-פז: המילים: "באופן מיטבי" הופכים את הדבר לאידיאלי כמעט.

ערן ניצן: גם התוספת ללא המילים "באופן מיטבי" מאוד תגביל את השר.

ערן ניצן: לא צריך להגביל את שר הפנים.

ערן ניצן: זה שיקול הדעת של השר.

אופיר פינס-פז: השר ביקש למחוק את המילים "באופן מיטבי", ושתי המילים האלו נמחקו.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לשאול את השר ואת המשרד, האם זה נכון לאפשר לשר סמכות לאחד יותר משתי רשויות בעת ובעונה אחת?

מאיר שטרית: ודאי.

אריה בר: למה לא?

אופיר פינס-פז: כמה דוגמאות יש לאיחוד של שלושה יישובים שעבד?

יהודה זמרת: אפשר לאחד שלוש מועצות מקומיות למועצה אזורית.

הראל גולדברג: יש לי הערה לסעיף 22 – יש הרבה מקרים שהאיחוד לא נעשה לטובת התושבים.

הראל גולדברג: אם נעשה איחוד עם רשות חזקה, התושבים של הרשות החזקה לא יהיו מעוניינים באיחוד.

הראל גולדברג: אי אפשר להגדיר את זה כטובתם, ועדיין אנחנו רוצים לעשות איחוד.

הראל גולדברג: לכן, הגדרה של טובת התושבים זו הגדרה מאוד בעייתית.

אופיר פינס-פז: אז אתה מציע להוסיף את המילים: "לטובת התושבים"?

הראל גולדברג: אני מציע להשמיט את המילים האלה.

יהודה זמרת: רשימת השיקולים מופיעה בהמשך, בסעיף קטן (ב).

מאיר שטרית: לאחר שהוא נוכח, שהאיחוד יקדם את היעילות.

מאיר שטרית: .

הראל גולדברג: אולי נאמר: "לטובת האינטרס הציבורי".

הראל גולדברג: בסעיף 24(ב) נאמר: מועצת העירייה המאוחדת בכפוף לתוכנית האיחוד.

הראל גולדברג: מה קורה אם תוכנית האיחוד עדיין לא אושרה?

יהודה זמרת: במקור זה לא היה בכפוף לתוכנית האיחוד.

יהודה זמרת: נניח שהעירייה רוצה להתחיל לזוז כבר עכשיו.

נועה בן אריה: זה אותו דבר כמו לפטר.

יהודה זמרת: היא רוצה להגדיר את הפעולות ולעשות חלוקה מנהלית.

הראל גולדברג: לגבי סעיף 26(ד) לא ברור, מדוע הלשכה המשפטית של הוועדה מייעצת למחוק את הסעיף.

הראל גולדברג: יש סמכות של מי שמכין את האיחוד ויש סמכות של מי שמצבע אותה.

לשר הפנים יש סמכות למנות ועדה קרואה במקרה שהוועדה לא מתפקדת.

אריה בר: אבל זה לא המקרה.

יהודה זמרת: אבל עד שאנחנו נמנה ועדה קרואה, הרשות תתפרק.

יהודה זמרת: האם צריך לשלול את כל הסמכויות רק בשביל תוכנית האיחוד?

יהודה זמרת: זה אנטי דמוקרטי.

אותו אדם שולל את כל הסמכויות של העירייה, והוא יכול לפטר עובדים.

מאיר שטרית: נכון.

מאיר שטרית: גם היום קיימת לו הזכות הזו.

אופיר פינס-פז: לחשב מלווה אין סמכויות כאלה.

יהודה זמרת: גם בחוק האיחוד הנוכחי הוקנתה הסמכות הזו.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לשאול את מנהל המחוז שאלה.

אופיר פינס-פז: נניח שהגעתם למסקנה שעירייה לא מתפקדת וצריך למנות מישהו.

אופיר פינס-פז: השאלה היא, האם הגדרתם הגדרת תפקיד.

אופיר פינס-פז: אני יודע מה זה חשב מלווה.

אופיר פינס-פז: יש הגדרת תפקיד ויש קריטריונים לקבלה.

אריה בר: גם את בעל התפקיד הזה נגדיר בתקנות.

אופיר פינס-פז: צריך להגדיר, מה זה, מי רשאי להיות, מה הסמכויות שלו.

אופיר פינס-פז: צריך להגדיר בתקנות שר הפנים את הכישורים של אותו אדם.

בנימין שעיה: מסרנו ליו"ר ולמנכ"ל את ההערות שלנו.

בנימין שעיה: לא כתוב פה מה ההרכב של ועדת הבדיקה.

יהודה זמרת: זה אותו הרכב שדנו בו בישיבה הקודמת.

בנימין שעיה: לוועדת בדיקה יש חשיבות שיהיה מעורב מישהו מהרשויות.

מאיר שטרית: ממש לא.

מאיר שטרית: אלה אינטרסים שלא יהיו.

מאיר שטרית: יש הסכם עם השלטון המקומי לגבי החוק הזה.

מאיר שטרית: האם אתה רוצה לפרוץ את ההסכם.

מאיר שטרית: או שיש הסכם או שאין הסכם.

מאיר שטרית: אם אתה חולק פה על עמדתנו, אני רשאי להביא גם סעיפים אחרים שאתה לא תאהבו.

מאיר שטרית: יו"ר המועצות האזוריות ישב בדיון עם מרכז השלטון המקומי, והם הגיעו להסכמה מלאה לגבי החוק.

מאיר שטרית: אל תעלו פה נושאים חדשים.

בנימין שעיה: מרכז השלטון המקומי יכבד כל הסכם.

האם הממשלה תשתלט פה על הדיון?

האם אתה רוצה שהם יביאו את ההסכם שהם עשו עם השלטון המקומי ונלך הביתה?

אופיר פינס-פז: זה לא מחייב אותנו.

אז בוא נדון על החוק.

אופיר פינס-פז: הוא לא אומר שיש לו הסכם איתך.

אופיר פינס-פז: הוא אומר שיש לו הסכם איתו.

אני רוצה לדון על החוק.

אדוני השר, אם אתה היית חבר היית נותן ככה להעביר הסכמים?

מאיר שטרית: כן.

מאיר שטרית: מה האלטרנטיבה?

מאיר שטרית: לא להעביר את החוק.

מאיר שטרית: הכי נוח למשרד הפנים לא להעביר את החוק.

מאיר שטרית: למה לשנות?

מאיר שטרית: יש לי סמכויות מלאות בחוק, ואני יכול לעשות מה שאני רוצה.

מאיר שטרית: למה לי להעביר את החוק?

אני בעד החוק, אבל תאפשרו לדון בו.

מאיר שטרית: לי יש אינטרס מקצועי להעביר את החוק כמה שיותר מהר.

מאיר שטרית: אני רוצה להעביר אותו במושב הזה של הכנסת, כדי שבבחירות הבאות כל מי שרץ לבחירות יידע מה החוק.

מאיר שטרית: לפני שבאתי לדיון קיימתי ישיבה של שעות רבות עם השלטון המקומי, שהיה לו המון הערות צודקות בעיני.

מאיר שטרית: תיקנתי הרבה מאוד דברים בחוק.

מאיר שטרית: הסכמתי לשינויים משמעותיים מאוד כדי לא לפגוע בסמכות של ראשי ערים.

מאיר שטרית: אני חושב, שסמכות ראש העיר צריכה להישמר הסמכות המרכזית בעירייה.

מאיר שטרית: זה האיש הנבחר שמקבל את האמון מהציבור, ואני רוצה לשמור על הסמכות שלו.

מאיר שטרית: החוק הזה שלל הרבה מהסמכויות של ראשי ערים ואני שיניתי את זה.

מאיר שטרית: אין היגיון שאנו באים לדיון, ומרכז השלטון המקומי יבוא ויציג שאלות.

בנימין שעיה: יש דברים שהם ייחודים לגבינו.

בנימין שעיה: צריך לשים לב לאיחוד שהצליח, האיחוד בין מנחמיה לבית שאן.

בנימין שעיה: אני מניח, שברור לכולם מה עומד מאחורי העניין הזה.

בנימין שעיה: כך גם הכספים שניתנו לאיחוד הזה.

אופיר פינס-פז: מה שעומד מאחורי הדבר הזה זו תשומת לב של שר הפנים.

אופיר פינס-פז: אני הגעתי והסתכלתי לתושבי מנחמיה בעיניים ואמרתי להם שיש להם שתי אפשרויות: או שאני מעלה את צו הארנונה במאה אחוז, או שתתאחדו.

אופיר פינס-פז: באתי לשטח, באתי לעמק הירדן, באתי למועצה אזורית עמק בית שאן, באתי לאוצר, בדקנו מהם הדברים שצריך.

אופיר פינס-פז: אקרשטיין יש רק במודיעין ולא במנחמיה.

משה ספקטור: על חשבון התושבים.

משה ספקטור: הם משלמים.

אופיר פינס-פז: על חשבון מדינת ישראל.

אופיר פינס-פז: על חשבון זה שאתה באמצע המדינה ואתה מקבל הכל, והם בצפון.

משה ספקטור: זה לא נכון.

אופיר פינס-פז: זה נכון.

אופיר פינס-פז: בדקנו את הסעיפים אחד לאחד ומינינו ועדה מקצועית, שבדקה את הצרכים של מועצה אזורית עמק בית שאן ואת הצרכים של מנחמיה, בדקה איך עושים איחוד שיוכל להחזיק ושהתושבים לא ירגישו אזרחים סוג ב' ושהבעיות היסודיות יטופלו.

אופיר פינס-פז: האם אתה יודע כמה זמן לא טיפלו בתשתיות במנחמיה?

אופיר פינס-פז: זה יישוב שלא מסוגל לשלם לעובדים שלו במשך 10 שנים.

אופיר פינס-פז: האם אתה יודע כמה זמן לא טיפלו בביוב במנחמיה?

אופיר פינס-פז: אם אתה עושה איחוד שאחד ועוד אחד נותן לך אחד וחצי, זה לא איחוד.

אופיר פינס-פז: זה לעשות וי וללכת הלאה.

אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה לעשות איחוד, תעשה איחוד שכל תושב ירגיש שהאיחוד תורם לו.

בנימין שעיה: זה מה שאני אומר.

אולי כדאי להעלות את האיחוד של מנחמיה.

בנימין שעיה: קשה לי להאמין שניתן לעשות איחוד לטובת התושבים, כאשר רשות שחייבת 50,000,000 שקלים או 100,000,000 שקלים מתאחדת עם רשות חזקה.

בנימין שעיה: אם לא יהיה פתרון כספי לעניין, לא יעזור שום דבר.

בנימין שעיה: יכולים לקבל החלטות כאלה ואחרות, אבל קודם כל צריך לאזן את התקציב.

בנימין שעיה: אם הממשלה לוקחת על עצמה להתייחס לעניין, זה בסדר.

בנימין שעיה: אחרת, אין לי ספק שגם הרשות הגדולה תצנח למטה.

אופיר פינס-פז: כבוד השר, אני רוצה לומר לך שהאיחוד בשגור נכשל רק בגלל שבמג'דל כרום היה צריך לעשות הסדר חובות שלא נעשה.

אופיר פינס-פז: זה גרם לזה שהיום בעיינה נראית כמו מג'דל כרום.

אופיר פינס-פז: איחדו, אבל את הבעיה היסודית שם לא פתרו.

בנימין שעיה: יחד עם זאת, המרכיב הכספי הוא אינו יחיד.

בנימין שעיה: יש דברים נוספים, שאני לא אגע בהם עכשיו.

בנימין שעיה: לגבי המועצות האזוריות, הגשנו נייר שמדבר על ועדת בדיקה בנוסח כזה או אחר כדי שידעו על מה מדובר.

בנימין שעיה: אנחנו מבקשים, שאם וכאשר יהיה איחוד הוא יהיה בין המועצות הגדולות לבינן, ולא בין מועצות למי שסופח לעיר.

בנימין שעיה: אני מניח, שזה ברור.

אופיר פינס-פז: אני יודע למה אתה חותר.

אופיר פינס-פז: אתה רוצה שכפר אזר יאוחד למועצה אזורית דרום השרון, שאין להם אפילו גבול משותף, במקום לרמת גן.

מאיר שטרית: זה לא יהיה.

אופיר פינס-פז: גם שר הפנים הקודם אמר שזה לא יהיה.

בנימין שעיה: אני לא מדבר על כפר אזר.

יורם מרציאנו: אני רוצה להבין, האם יש איחודים נוספים בדרך?

אופיר פינס-פז: ודאי.

אופיר פינס-פז: שר הפנים הודיע שיש המון איחודים בדרך.

יורם מרציאנו: אדוני שר הפנים, האם בכוונתך בשנה הקרובה לאחד רשויות נוספות?

מאיר שטרית: הרבה.

מאיר שטרית: גם גדולות.

מאיר שטרית: לא רק יישובים ערביים.

יורם מרציאנו: וגם במרכז הארץ.

מאיר שטרית: גם במרכז הארץ.

גם בין ראשי רשויות מקדימה.

מאיר שטרית: גם.

הכל צודק.

יורם מרציאנו: יש לי הפתעות בשבילך.

יורם מרציאנו: היו ועדות קרואות דווקא במקומות שקדימה שלטה: בלוד, באופקים, בערד.

בנימין שעיה: אני לא התכוונתי לכפר אזר.

בנימין שעיה: אני לא מדבר על חלב שנשפך.

בנימין שעיה: אני התכוונתי שכאשר מבצעים איחוד בין מועצות אזוריות, שהמבנה שונה והדרישות שונות, יש חשיבות לגבי איך עושים את האיחוד.

אופיר פינס-פז: נגיד שיש מועצה מקומית שבה 20 יישובים ועוד מועצה מקומית שבה 20 יישובים.

אופיר פינס-פז: האם כאשר הם יהיו מועצה מאוחדת, יהיו 40 חברי מועצה או שתסכימו לכך שיהיו פחות חברי מועצה מקומית?

בנימין שעיה: התשובה היא, שאנו עומדים על כך שלכל יישוב יהיה נציג במליאה.

בנימין שעיה: אין הדבר אומר לגבי ההנהלה.

בנימין שעיה: ההנהלה יכולה להיות בנויה מ-5-7 אנשים.

אופיר פינס-פז: אפילו פוליטיקאי בינוני כמוני יכול לנהל מועצה אזורית.

בנימין שעיה: כבוד השר, מי כמוך יודע שכך המועצות מתנהלות וזה בסדר גמור.

בנימין שעיה: לכן, ההנהלה היא הנהלה מצומצמת.

אופיר פינס-פז: ההערה העיקרית שאני רוצה לאמץ מהדברים שלך, היא שמישהו מקצועי צריך להכין תוכנית עסקית לשני היישובים המתאחדים.

אופיר פינס-פז: אני חושב שוועדת בדיקה, חייבת להתייחס להיבטים הכלכליים.

יהודה זמרת: היא חייבת להתייחס להיבטים כלכליים.

יהודה זמרת: אחד הפרמטרים אליהם צריכה להתייחס ועדת הבדיקה, הוא היבט כלכלי.

יורם מרציאנו: כל השטחים במדינת ישראל הם שטחים מוניציפאליים ששיכים לרשות כזו או אחרת.

מאיר שטרית: למעט שטחים גליליים.

יורם מרציאנו: אתה עושה איחודים גדולים עם רשויות בעיתיות.

יורם מרציאנו: למה לא לקחת את רשות שדות התעופה ולאחד אותה עם לוד, למשל?

יורם מרציאנו: אני לא יודע למי הם משלמים מסים.

יורם מרציאנו: זו הרי לא רשות.

יורם מרציאנו: כך אפשר להציל עיר.

יוחנן פלסנר: אני מברך על קיום הדיון הענייני.

יוחנן פלסנר: אני רוצה להעיר שתי הערות.

יוחנן פלסנר: אחת לגבי אופן קבלת החלטה לגבי איחוד רשויות.

יוחנן פלסנר: בעת קבלה של החלטה כזו, זה נכון כן לבצע התייעצות עם הוועדה.

יוחנן פלסנר: יש לזה שני היבטים: היבט עקרוני והיבט מעשי.

יוחנן פלסנר: אני מסכים, שוועדת הבדיקה היא הסמכות המקצועית שצריכה לתת את הטון בדיון.

יוחנן פלסנר: יחד עם זאת, אנחנו יודעים שזה נושא מאוד מורכב, המערב הרבה רגשות והרבה אנשים.

יוחנן פלסנר: אני מדבר על סעיף 23.

יוחנן פלסנר: אני חושב, שצריך להוסיף את המילים:

יוחנן פלסנר: "בהתייעצות עם ".

מאיר שטרית: לא מקובל עלי.

יוחנן פלסנר: אני שמעתי את עמדתך, ואני מכבד אותה ומעריך אותה.

יוחנן פלסנר: עם זאת, אני חושב ששלילת הלגיטימציה של אנשים פוליטיים להעיר את הערותיהם בנושא שהוא פוליטי במהותו, היא לא נכונה.

אופיר פינס-פז: אנחנו הרי לא מצביעים היום.

אופיר פינס-פז: הסעיף הזה יישאר במסגרת של טעון עיון.

אופיר פינס-פז: יש לנו עוד חודש-חודשיים עד שנכריע בו.

אופיר פינס-פז: אנחנו נחשוב ונקבל החלטה.

אופיר פינס-פז: אני לא הבאתי את הסעיף הזה כדי לחבל באיחודים.

אופיר פינס-פז: אני חשבתי, שיש מקום להחליף דעות לפני הכרעה סופית של שר, לא רק מול ועדה מקצועית אלא גם מול של הכנסת, שגם היא מורכבת מחברי כנסת שהם פוליטיקאים, אבל היא מזמנת ראשי רשויות, נציגי משרדים וכו'.

אופיר פינס-פז: משרד הפנים חושש, שהסוג שהפרוצדורה שאנחנו הצענו עלול לטרפד את תהליך האיחודים, ולכן אנחנו נצטרך לחשוב על כל העניין הזה שוב.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא מצביעים על זה היום.

יוחנן פלסנר: אני מקבל את הצעת היו"ר, שעוד נדון על כך.

יוחנן פלסנר: אני רק רואה בזה הזדמנות להביא בפניכם טענות.

אריה בר: אתה כחבר ועדה יכול לזמן דיון על כל דבר שאתה רוצה.

יוחנן פלסנר: ההערה השנייה שלי, היא בנושא הליבה שקשורה בחוק הזה, וזה נושא תוכנית האיחוד.

יוחנן פלסנר: הרי בסופו של דבר אנחנו עושים את זה כדי להשיג התייעלות.

יוחנן פלסנר: אני חושב, שהגישה בנושא של תוכנית האיחוד צריכה להיות, שהמשרד והשר צריכים לקבוע יעדים ברורים בנושא קריטריונים של יעילות.

יוחנן פלסנר: אני סומך על שיקול דעתך בעניין הזה.

יוחנן פלסנר: הגישה הניהולית שמאחורי הסעיף הזה צריכה להיות, להעניק לאותם אנשים, שצריכים להוביל את הארגון, את מירב הסמכות לבנות את המבנה הארגוני כמו שהם מאמינים.

מאיר שטרית: יש להם סכמות.

אופיר פינס-פז: אני חושב, שבתקנות חשוב שהשר יגדיר מהי תוכנית איחוד.

יוחנן פלסנר: מהי התוכנית, מהם הפרמטרים ומהם היעדים.

יהודה זמרת: סעיף 31(2) אומר: הוראות להכנת תוכנית האיחוד וביצועה, לרבות פרטים שיכללו מועד ביצועה.

אופיר פינס-פז: האם אתה לא חושב שצריך להיות איזה פורמט?

יהודה זמרת: לא, השר קובע הוראות.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שיהיה פורמט ברור.

יוחנן פלסנר: בסעיף 26(ב) נאמר: כנדרש.

יוחנן פלסנר: לא כתוב מהם הכללים.

יוחנן פלסנר: כאשר תפקיד המיניסטריון והשר הוא להגדיר יעדים.

מאיר שטרית: הכנסת לא יכולה לנהל זאת.

יוחנן פלסנר: אני לא מדבר על הכנסת.

יוחנן פלסנר: אני לא רוצה גם שהפקידים ינהלו את אותם אנשים.

יוחנן פלסנר: הפקידים צריכים לקבוע יעדים בהנחיית השר.

יוחנן פלסנר: תן להם לעשות זאת.

מאיר שטרית: יש סעיף בחוק שקובע, שהשר רשאי להתקין תקנות כדי לקבוע את מה שאתה אומר.

יוחנן פלסנר: אני מכיר את הסעיף.

מאיר שטרית: אנחנו נעשה תקנות.

יוחנן פלסנר: תן לזה התייחסות בסעיף 26(ב).

מאיר שטרית: לזה נועד הסעיף.

שמעתי שאתם הולכים לאחד את רמלה ולוד.

מאיר שטרית: אני לא אמרתי את מי מאחדים.

מאיר שטרית: כל שתי ערים שיש גבול ביניהן ומבקשות להתאחד, אני ארוץ איתן.

רפי ורטהיים: יש תקנות שחלות על עירייה אחת ולא חלות על עירייה אחרת.

רפי ורטהיים: למשל, נוסחת גדיש במענקי איזון.

רפי ורטהיים: זה חל על עירייה אחת ולא על עירייה אחרת.

רפי ורטהיים: מה קורה אז?

יהודה זמרת: נוסחת גדיש הן הנחיות מנהליות הקובעות את החלוקה.

מאיר שטרית: אם יאחדו את קיסריה ואת אור עקיבא, הם עדיין יקבלו מענק איזון.

אופיר פינס-פז: לא.

נאדיה חילו: גם את זארקה ביחד איתם.

נאדיה חילו: זה אותו אזור.

רפי ורטהיים: שאלה נוספת, היא מה קורה עם מועצות דתיות?

רפי ורטהיים: האם כל הסיפור הזה חל גם עליהן?

מאיר שטרית: מאחדים אותן.

יהודה זמרת: בחוק ההסדרים הנוכחי הממשלה הגישה הצעת חוק לגבי מועצות דתיות, ובתוכה הכניסה סעיף שקובע מה יהיה.

יהודה זמרת: עכשיו זה בפני הכנסת.

מה יהיה עם רבני העיר?

יורם מרציאנו: אדוני השר, אני יודע שאתה עובד לילות וימים להצלת העיר לוד.

יורם מרציאנו: אני אומר לך, שאם אתה רוצה להציל את העיר לוד תפסיק לחשוב לאחד את לוד עם רמלה.

יורם מרציאנו: בואו תחשבו לאחד את לוד עם האייר פורט סיטי.

היה אי אימון של יהדות התורה בשבוע שעבר.

על פי החלטת הממשלה, כאשר רשות מתאחדת הגזבר שומר על מעמדו ברשות השנייה.

אופיר פינס-פז: בתקופת המעבר.

לגבי רבנים זה לא כך.

רב שנמצא בעתלית יכול להפוך לפקיד בעירייה השנייה.

על זה הגשנו אי אימון.

המועצות הדתיות הן הראשונות שזרקו אותן.

מאיר שטרית: הוא יהיה רב שכונה.

הוא גם יכול להיות פקיד.

הגשנו אי אימון על כך.

אבל אתה לא יכול להכניס את הנושא של מועצות דתיות לחוק הזה.

זה שייך לחוק שירותי הדת היהודיים.

אופיר פינס-פז: מתי מסתיימת קדנציה של רב?

מתי מסתיימת הקדנציה של שר.

רפי ורטהיים: שיקולים של ביטחון ושליטה, חשובים מאוד לרשויות בצפון.

רפי ורטהיים: כתוב: שיקולי טובת התושבים, שיקולים של יעילות ושיקולים כלכליים.

אופיר פינס-פז: למה צריכים להיכנס כאן שיקולי ביטחון?

אופיר פינס-פז: האם זה שייך למשרד הביטחון?

מאיר שטרית: אנחנו נמחק את השיקולים הביטחוניים.

רפי ורטהיים: האם ועדת הבדיקה רשאית להציע הצעות אחרות, או לומר לאחד או לא לאחד.

רפי ורטהיים: האם היא יכולה לדרוש ועדה לבניית ערים אזורית?

מאיר שטרית: מה זה סופרמרקט?

רפי ורטהיים: יש מקומות שבמקום לאחד אתה יכול לעשות פונקציות מרכזיות, כמו בית משפט אזורי.

מאיר שטרית: מה זה קשור לוועדה הזו?

רפי ורטהיים: האם הוועדה יכולה להחליט על כך?

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: זה לא תפקידה.

מאיר שטרית: האם בתי המשפט שואלים את הוועדה, איפה להקים בית משפט אזורי?

רפי ורטהיים: נניח שהיא אומרת שהיא לא רוצה לאחד, אבל היא רוצה לעשות כמה פעולות אחרות.

רפי ורטהיים: האם זה אפשרי?

מאיר שטרית: אין אופציה כזו.

מאיר שטרית: או שמאחדים או שלא מאחדים.

חנא סוייד: אני רוצה למחות על עצם העובדה שהממשלה באה לכאן כאילו הגיע להסכמה מלאה עם השלטון המקומי, כאילו אין הערות מצד השלטון המקומי.

מאיר שטרית: מה רע בזה?

חנא סוייד: אני חושב, שדיון פתוח ציבורי הוא מפרה ומועיל.

חנא סוייד: אני מוחא נגד זה.

חנא סוייד: בקשר לוועדת הבדיקה, אני מבקש לרשום הסתייגות.

אופיר פינס-פז: אולי נקבל את הדברים שלך.

אופיר פינס-פז: למה הסתייגויות?

חנא סוייד: אני רוצה לציין, שהעניין של הרכב הוועדה והעניין של הסמכויות של הוועדה כבר עלו כאן בקווים כלליים, אבל צריך להבטיח שהוועדה תוכל להגיב לגבי הדברים העיקריים הרלוונטיים לאיחוד.

חנא סוייד: יש לי הערה נוספת.

חנא סוייד: כאן מדברת הממשלה, ראשי רשויות ופקידים.

חנא סוייד: איפה הציבור?

מאיר שטרית: בעיריות שומעים את הציבור.

אריה בר: הוועדה מפרסמת הודעה בעיתון.

חנא סוייד: הפקודה המנדטורית התנתה דברים ברצון הציבור.

מאיר שטרית: גם פה.

חנא סוייד: פה אין כלום.

מאיר שטרית: אתה טועה.

מאיר שטרית: אתה לא יודע.

חנא סוייד: אני יודע.

מאיר שטרית: תן לי לעדכן אותך.

חנא סוייד: תעדכן אותי, אבל אל תגיד לי שאני לא יודע.

מאיר שטרית: העובדה היא שאתה לא יודע.

מאיר שטרית: אתה אומר דברים לא נכונים.

מאיר שטרית: הוועדה שעושה את עבודת החקירה מפרסמת הודעה לציבור בעיתונות, ומבקשת מי כל מי שרוצה להופיע בפניה להגיע.

חנא סוייד: שזה יהיה כתוב.

מאיר שטרית: זה כתוב.

יהודה זמרת: זה כתוב בפרק הקודם.

אופיר פינס-פז: חה"כ חנא, אני מבין שאתה רוצה להציע שיהיה משאל תושבים לפני הכרעה של שר הפנים.

חנא סוייד: פחות או יותר.

חנא סוייד: אני חושב, שאי אפשר לדלג על רצון התושבים.

חנא סוייד: אנחנו יודעים שרצון התושבים יכול להכשיל את האיחוד.

חנא סוייד: גם אם נעשה חוק טוב, בסופו של דבר הוא לא ירצה את רצון התושבים.

מוטי דלג'ו: אני הייתי עד לאיחוד של סביון וגני יהודה.

אופיר פינס-פז: האם האיחוד הזה לא הצליח?

מוטי דלג’ו: זה היה בניגוד לדעת הוועדה.

מוטי דלג’ו: יש לי בקשה.

מוטי דלג’ו: כאשר השר מחליט על איחוד של רשויות, שיודיע קודם לכן לרשויות ויזמין את ראש הרשות.

יהודה זמרת: זה כתוב בסעיף 23(א).

מוטי דלג’ו: כתוב ועדת בדיקה.

מוטי דלג’ו: אני לא ידוע מהי ועדת בדיקה.

מוטי דלג’ו: אני יודע מה זאת ועדת חקירה.

מוטי דלג’ו: ועדת חקירה עושה גם שימוע.

אופיר פינס-פז: זה אותו דבר.

אופיר פינס-פז: זו טרמינולוגיה יותר ידידותית.

אופיר פינס-פז: בדיקה ולא חקירה.

מוטי דלג’ו: ועדת חקירה חייבת לעשות שימוע, וועדת בדיקה לא חייבת לעשות שימוע.

אופיר פינס-פז: מי אמר לך שהיא לא חייבת?

מוטי דלג’ו: כך מתברר מסעיף 13ב.

יהודה זמרת: איך הם יקבלו החלטה מבלי לעשות שימוע ציבורי?

אופיר פינס-פז: שיהיה ברור שוועדת הבדיקה תעשה שימוע ציבורי.

כתבנו את זה.

אופיר פינס-פז: זה כתוב בצורה מפורשת.

מוטי דלג’ו: בדקתי את המנדט של ועדת הבדיקה בסעיף 13ב ובסעיף 18ג, ואין שם בדיקה של ההיבטים החברתיים.

יהודה זמרת: הוסיפו את זה בדיון הקודם.

מאיר שטרית: אני מציע שתקרא את החומר של הדיון הקודם.

אופיר פינס-פז: זה עלה בדיון לפני חודש, ולקחנו את כל ההערות האלה בחשבון.

אופיר פינס-פז: במקום להגיד תודה לוועדה שלוקחת את ההערות שלכם בחשבון ומכניסה אותן לחוק, אתה חוזר עליהן עוד פעם.

מוטי דלג’ו: לגבי רשות מובילה, המגבלה של 80% היא גבוהה מאוד, במיוחד עם עושים איחוד בין מועצה מקומית מועצה אזורית.

מוטי דלג’ו: צריך להגדיר את זה כרשות מובילה, והשר יקבע כמה זה.

יהודה זמרת: סיכמנו את זה.

יעקב ממן : אני איחדתי שני יישובים, ואני רוצה להעיר מתוך הניסיון שלי.

יעקב ממן : בנושא הארנונה בסעיף 28 חייב להיות סעיף, שיחליט איך קובעים את גובה הארנונה לשני היישובים, כדי שלא יהיה מצב שיישוב אחד יגיד ליישוב שני שהוא משלם עבורו.

יהודה זמרת: זה מופיע בסעיף 28(ב).

מאיר שטרית: יעקב, על פי צו המועצות והעיריות הקיים היום מועצה יכולה לקבוע באותה עיר סיווג שונה לשכונות שונות.

יעקב ממן : זה יוצר בעיה חברתית.

יעקב ממן : בנוסף, אני מקבל את העמדה של חוקי העזר.

יעקב ממן : באיחוד שלי אף חוק עזר לא אושר.

יעקב ממן : במשך 21 יום משרד הפנים צריך לתת לזה כמה שיותר תשומת לב.

יעקב ממן : עד היום חוקי העזר שלנו נמצאים בדיונים במשרדי הממשלה השונים.

יעקב ממן : דבר נוסף, צריך לתת תשומת לב לשאלה, מי נושא בעלות הפיצויים אם יש פיטורין כתוצאה מאיחוד הרשויות?

אופיר פינס-פז: הרשויות המקומיות.

יעקב ממן : למה?

יעקב ממן : אם הממשלה מחליטה על איחוד, למה הרשות צריכה לשלם פיצויים?

מאיר שטרית: הממשלה תומכת ברשויות המאוחדות.

אופיר פינס-פז: אני חושב, שהטענה הזו סבירה.

אופיר פינס-פז: ממשלה שרוצה לאחד לא יכולה להטיל זאת על הרשות החלשה.

אופיר פינס-פז: הרי למה מאחדים?

אופיר פינס-פז: כי יש רשויות חלשות.

אופיר פינס-פז: לכן, לא ניתן להטיל עליה את הוצאות הפיטורין.

אופיר פינס-פז: האוצר צריך לשפות את משרד הפנים בגין זה.

אריה בר: זה חלק מהתמיכה הניתנת להם.

אופיר פינס-פז: איפה זה כתוב?

אופיר פינס-פז: מאיפה אתה יודע?

אריה בר: מה זה מאיפה אני יודע, אני מנכ"ל משרד הפנים.

אריה בר: עד היום כל האיחודים מקבלים תקציבים נפרדים מעבר למענק האיזון, כולל מודיעין.

אופיר פינס-פז: אז למה זה לא בחוק?

אלעזר במברגר: אני אתייחס רק לנושאים המהותיים ולא לענייני נוסח.

אלעזר במברגר: הנושא הראשון הוא סעיף 22.

אלעזר במברגר: אני לא רוצה לפתוח שוב את השאלה, האם כן או לא להתייעץ עם הוועדה.

אלעזר במברגר: מכיוון שהתהליך כרגע בנוסח המקורי של החוק, הוא שיש ועדת בדיקה שמביאה בחשבון את מירב השיקולים הרלוונטיים, היא ממליצה לשר והשר מקבל החלטה וכן או לא מתייעץ עם הוועדה, אנו סבורים שלהוסיף סיפא שאומרת שהשיקולים יהיו טובת תושבים וקידום יעילות וחיסכון, יכולה לתקוע מקל בגלגלים.

מאיר שטרית: עמדתנו זהה לשלכם.

מאיר שטרית: מה אתה חושב, שזה עניין שרירותי?

אלעזר במברגר: ודאי שלא, אבל יש שיקולים נוספים.

אופיר פינס-פז: אז תציע שיקולים נוספים.

יהודה זמרת: ישנה רשימה ארוכה של שיקולים.

אופיר פינס-פז: האם משרד הפנים מסכים, שאיחוד בין שתי רשויות צריך לעשות כך שאחד ועוד אחד יהיה שווה שלוש?

יהודה זמרת: כן.

אופיר פינס-פז: אז תנסחו את זה כך.

אלעזר במברגר: יש שיקולים רבים, וכאן הוזכרו רק שניים מתוכם.

אופיר פינס-פז: אז תציעו עוד.

אלעזר במברגר: השאלה היא, האם כדאי לעשות כאן רשימה סגורה.

אופיר פינס-פז: צריכה להיות סיבה לאיחוד רשויות.

אופיר פינס-פז: אני לא אוכל להסכים לסעיף שלא מבהיר מה המטרה של איחוד הרשויות.

יהודה זמרת: יש רשימה ארוכה.

אדוני היו"ר, אם אתה רוצה לדון עם הממשלה, אנחנו נלך ונחזור אחר כך להצביע.

אלעזר במברגר: הערה שנייה חשובה, היא לגבי סעיף 27 שמדבר על הוראות מעבר לעניין העובדים.

אלעזר במברגר: הייעוץ המשפטי של הוועדה המליץ להוריד את המילים: "בהוראות סעיף 29".

אלעזר במברגר: היו"ר הזכיר את ההסתדרות.

אלעזר במברגר: אנו מבינים, שלא רוצים לפתוח כאן סדרה של אמירות בהתאם למה.

אלעזר במברגר: עם זאת, צריך להבין שסעיף 29 לחוק יסודות התקציב הוא סעיף מאוד רלוונטי כאן, הוא סעיף בסיסי ומהותי, הקובע שהטבות לגוף נתמך מתוקצב יינתנו לא בחריגה ממה שמקבלים עובדי מדינה ובאישור מיוחד של שר האוצר.

אריה בר: כתוב: "כדין".

אופיר פינס-פז: אבל הם לא עובדי מדינה.

אלעזר במברגר: אנחנו מדברים על העיקרון ולא על המילים.

אלעזר במברגר: אנו רוצים שהזכויות הלגיטימיות של העובדים יישמרו, וזה אומר שהם צריכים להיות כפופים לממונה על השכר.

יהודה זמרת: לדין.

יהודה זמרת: הם כפופים לדין.

אלעזר במברגר: יש זכויות שהן לא כדין, והן לא צריכות להיות כאן.

אלעזר במברגר: החוק הזה יגדיל זאת במובן מסוים.

מתי שהאוצר רוצה לא לתת כסף, הוא אומר שהם לא עובדי מדינה.

מתי שדואגים לזכויות של העובדים, הוא אומר אסור.

זו עמדה קבועה.

דני ועקנין: מאחר ואנו עוסקים בחוק השלטון המקומי, יש כמה דברים הקשורים לכל הפרקים.

דני ועקנין: הייתי רוצה להעיר הערה כללית.

דני ועקנין: כראשי רשויות בשלטון מקומי, אנו לא מבקשים יותר סמכויות או יותר תפקידים.

דני ועקנין: אנחנו כן מבקשים שיהיה סדר.

דני ועקנין: כאשר נותנים לשר משהו, אז שהוא יהיה אחראי עליו מההתחלה ועד הסוף, כולל הנושא התקציבי.

דני ועקנין: כאשר נותנים תפקיד לראש הרשות, אז שהוא יהיה אחראי עליו מההתחלה ועד הסוף.

דני ועקנין: בכל פרק אתה רואה איפה מתחילות הבעיות, כאשר סמכויות וסמכות מתחלקות לשני גופים.

אריה בר: איפה?

דני ועקנין: באים לאחד לא מתוך הגדרה של אזור נכשל או גירעונות.

דני ועקנין: למה מדינה מתוקנת לא יכולה לאחד גם מתוך התייעלות?

דני ועקנין: אני מבין את המושג של התייעלות.

דני ועקנין: יכולים להיות שני מקומות סמוכים זה לזה שאין איתם בעיות, אבל רוצים עוד יותר לייעל.

דני ועקנין: כלומר, אנחנו לא באים להכתיב לממשלה, איך לעשות ומה לעשות.

דני ועקנין: אני חושב שחסר פה פרק נכבד.

דני ועקנין: משרד הפנים נתקל בבעיה קשה מול מי שקובע את המדיניות – האוצר.

דני ועקנין: אדוני היו"ר, אתה כיהנת כשר פנים והובלת מהלכים בכנות וביושר.

דני ועקנין: מאידך, עמדת בפני שוקט שבורה כאשר רצית שיהיו מדרכות במנחמיה, והתברר לך שהקופה לרשותך היא קופה לניהול שוטף ולא בשביל שינויים.

דני ועקנין: החוק הזה הוא לא נגד שר הפנים.

דני ועקנין: אתם צריכים להכניס לחוק פרק שיאמר, איזה סל אותו תושב יקבל לאור ההתייעלות והאיחוד.

דני ועקנין: אנחנו מדברים על החוק הזה בפני 4 שרים: פורז, אופיר פינס, בראון ושטרית.

אופיר פינס-פז: הטיעון שלך ברור ומוסכם עלי.

דני ועקנין: אין סל מוגדר, שאומר מה אני כראש רשות צריך לתת לתושבים.

אופיר פינס-פז: אני חושב, שזו היתה הערה חשובה.

אני רוצה להעלות פה כמה הצעות.

מה שלא יתקבל, אני מבקש להכניס כהסתייגות.

הפעם הזו שונה מהפעם הקודמת, שבה קמנו בבוקר וראינו כותרת בעיתון ולאחר מכן הכניסו את זה לחוק ההסדרים.

למען ההגינות, צריך גם את זה להגיד.

בכל זאת מתקיים כאן דיון.

זה עלה לקריאה ראשונה, ואנו מקיימים פה כבר כמה דיונים בראשות היו"ר.

זה שונה מהפעם הקודמת.

העירו כאן בקשר לשירותי הדת היהודיים, מועצות דתיות.

כדי להניח את דעתם של אותם אנשים אני רוצה לומר, כי בחוק ההסדרים מדובר על איחוד בנושא הרבנים והמועצות הדתיות.

אופיר פינס-פז: האם זה יעבור?

יש הרבה סעיפים שם, שאנו לא יודעים אם הם יעברו.

זו החלטת ממשלה.

זו החלטה קיימת.

בחוק ההסדרים זה לא יעבור.

אופיר פינס-פז: זו גם ההנחה שלי.

כבר בקדנציה הקודמת חטפו המועצות הדתיות מכה קשה, גם בשכר, גם בתקנים.

אני לא יודע אם מבחינה חוקית ניתן להכניס לחוק הרשויות המקומיות את חוק שירותי הדת היהודיים.

אופיר פינס-פז: אם אני הייתי חבר כנסת דתי ממפלגה דתית, אני הייתי תומך שאם יש איחוד של שתי רשויות שיהיה גם איחוד של שתי מועצות.

אני תומך בזה, שכל מה שיהיה עם הרשויות יהיה גם במועצות הדתיות.

אם זה מה שיוחלט, זה ילך.

אני לא יודע אם מבחינה משפטית ניתן לאחד את חוק שירותי הדת היהודיים עם חוק הרשויות המקומיות.

דיברו כאן על הקריטריונים לאיחוד.

אני לא יודע למה תמיד בורחים מהסעיף הזה, באמצעות טענה שרשות מקומית אחת שונה מחברתה ולכן לא ניתן לקבוע קריטריונים.

יש קריטריונים כלליים, הנוגעים להיבט הכלכלי, תחומי השיפוט, קרבה גיאוגרפית או מספר תושבים.

אפשר לקבוע קריטריונים כלליים שהם הנושא לאיחוד.

זה ראוי שיהיה.

אופיר פינס-פז: אני מסכים איתך, אבל שר הפנים לא מאמין שאפשר לעשות קריטריונים אחידים בגלל השונות בין הרשויות.

אופיר פינס-פז: אני מגלגל אליך את הכדור.

אופיר פינס-פז: תציע בהסתייגות הצעה, ויכול להיות שהשר והכנסת ישתכנעו.

אופיר פינס-פז: אי אפשר סתם להגיד קריטריונים.

אופיר פינס-פז: צריך לומר מהם הקריטריונים.

גם התושב צריך לדעת למה מאחדים אותו: האם זה בגלל הקרבה הגיאוגרפית, האם זה בגלל כישלון של ההנהגה המקומית, האם זה בגלל מספר התושבים?

תן לו לדעת למה מאחדים אותו.

יש פה ויכוח מאוד מהותי בינינו לבין השר, האם להציג את האיחודים בפני או לא.

אני לא מדבר על אישור, התייעצות או תיאום.

המינימום שאני מצפה הוא להציג כאן את האיחודים, כדי שאני לא אשמע על כך בתקשורת כפי שהיה בפעם הקודמת.

אופיר פינס-פז: לפני הכרעת השר.

ברגע שיפורסמו האיחודים אני לא צריך טובות של אף אחד.

ליו"ר יש את הפריבילגיה להעלות כל נושא שהוא ירצה.

אני רוצה להביא את זה לכאן לפני כן.

מה החכמה להביא את זה לכאן אחרי החלטת השר.

אופיר פינס-פז: דובר על זה.

אופיר פינס-פז: העמדה שלך חשובה.

אני מבקש להעלות את ההסתייגויות שלי.

לגבי הרכב ועדת הבדיקה, דיברו על בעלי ניסיון מוכח.

אני שואל, מדוע תושב היישוב לא יכול להיות חבר ועדת בדיקה.

יהודה זמרת: והוא יחליט על עצמו.

אופיר פינס-פז: זה נראה לא סביר.

האם ראש מועצה לשעבר לא יכול להיות חבר ועדה?

יהודה זמרת: הוא יכול.

יהודה זמרת: אדם לא יכול לשפוט את עצמו.

יהודה זמרת: יש כלל יסודי כזה.

אני חושב, שאפשר להכניס לתוך ועדת הבדיקה ראש רשות, חבר מועצה, שיש להם ניסיון מוכח.

אופיר פינס-פז: תביא את זה כהסתייגות.

יש לי הערה גם לנושא התקציב.

אחת הבעיות של האיחודים שלא הצליחו, הוא נושא התקציב.

אני הייתי שותף לסיפור של בעיינה.

אני הקמתי את מודל לפתרון הבעיות של בעיינה, כאשר הייתי סגן שר הפנים.

מאיר שטרית: חיפשתי תמיד מי אשם.

אני מודה באשמה.

אופיר פינס-פז: אתה גאה באשמה.

אני גאה בכך, ואני מציע לכם ללמוד איך יישוב כזה קטן הגיע לכזו קטסטרופה ובסופו של דבר הוא אוזן.

אופיר פינס-פז: אבל עכשיו הוא עוד פעם במצב קטסטרופאלי.

בגלל ששמו אותו עם דיר אל עסד ועם מג'דאל כרום.

אני חושב, שאחת הבעיות הקשות באיחודים האלה היא בעיה תקציבית.

ראש הרשות עומד מול השר ולא מקבל תקציב.

מאיר שטרית: זה לא נכון.

דיברו על כיסוי גירעונות ופיצוי לעובדים.

למה לא להגיד, שהממשלה שמעוניינת באיחוד תתקצב את זה?

למה להשאיר את זה על הגיבנת של משרד הפנים?

לגבי סעיף 29 – אחד החששות הוא שראש הרשות המאוחדת יתחיל להשתולל, לקבוע כל מיני חוזים ולקבל עובדים.

אני מציע, שבשלב שמחליטים על איחוד ימונה חשב מלווה לאותן רשויות מקומיות, שהן עתידות להתאחד או להתפרק.

היות ויש איחוד, צריך למנות חשב מלווה, שהוא יהיה הבקרה.

מאיר שטרית: החוק קובע, שבתקופת המעבר אסור לו לעשות כל פעולה של קליטת עובדים או מכירת קרקעות, אלא באישור השר.

מאיר שטרית: כלומר, יש פיקוח של משרד הפים.

אופיר פינס-פז: אתה הורג את ראש הרשות.

אופיר פינס-פז: הוא גם צריך לקלוט יישוב וגם להיות תחת פיקוח.

צריך שיהיה מישהו שיבקר ויבדוק את נושא ההוצאות הכספיות.

לגבי תחומי השיפוט, יש בעיה.

דיברו פה רבות על דליית אל כרמל ועוספייה.

צריך לקבוע בחוק פרק זמן להכרזה על התחום המוניציפאלי של שתי הרשויות המאוחדות.

מאיר שטרית: האם זה לא נעשה כחלק מהאיחוד?

אני לא בטוח.

ועדת הבדיקה מטפלת בתחום המוניציפאלי, אבל כאשר יש ויכוחים זה יכול להימשך הרבה זמן.

במקרה של דליית אל כרמל ועוספייה זה נמשך הרבה זמן.

אריה בר: זה סיפור אחר.

אריה בר: בדליית אל כרמל ועוספייה היתה בקשה להגדיל את תחום השיפוט של שתי הרשויות, ולכן הוקמה ועדת חקירה.

אם אין בעיה, טוב שיהיה כתוב בחוק שתוך שנה ייקבעו התחומים.

יהודה זמרת: התחום הוא תחום כולל.

מאיר שטרית: כאשר אתה מאחד שתי רשויות, שטחי השיפוט שלהן מתאחדים.

ואם ישנם תחומים שאינם.

אריה בר: אז מקימים ועדת חקירה.

מאיר שטרית: זה לא אוטומטי, כי אתה לוקח את הקרקע ממישהו אחר.

מאיר שטרית: לשם כך צריך ועדת חקירה, שתשמע את הצד השני.

אז בוא נקבע גבולות של זמן.

מאיר שטרית: ואם זה לא ילך?

מאיר שטרית: הפתרון לאיחוד הוא לא רק קרקע.

אם אני לוקח דוגמא של רשויות, שאיחדת אותן בגלל שאין להן אזורי תעשייה, ואתה רוצה להוסיף להם אזורי תעשייה כדי להחזיק אותן, זה הפתרון.

מאיר שטרית: זה דיון נפרד.

אני רוצה להעיר לגבי חובות הרשויות לאיגוד.

ישנם היום איגודי ערים, והרשויות המקומיות חייבות כסף לאותם איגודים.

אופיר פינס-פז: זה כמו בחברת קדישא, שכאשר מישהו נפטר הוא לא חייב יותר כלום לאף אחד.

השאלה היא, מי הולך לשאת בהוצאה הזאת.

יהודה זמרת: יש הוראה מפורשת, שכל החובות עוברים לרשות.

מי אחר כך יממן את זה?

יהודה זמרת: אבל התושבים קיבלו את השירות הזה.

אופיר פינס-פז: אבל תחשוב על העיר השנייה שהולכת לאכול אותה.

יהודה זמרת: אבל אנחנו מחלקים את זה לפי מספר תושבים.

אופיר פינס-פז: אתה בא לשתי רשויות, אחת בריאה ואחת חולה.

אופיר פינס-פז: במקום להבריא את החולה אתה מחליא את החולה.

מאיר שטרית: משהו בתהליך לא ברור לכם.

מאיר שטרית: כאשר מאחדים שתי רשויות, קמה ועדת חקירה שבודקת את כל ההיבטים: ההיבטים הכלכליים, התכנוניים, המיסים, החובות, האיגודים.

מאיר שטרית: מחליטים לאחד מתוך ראייה שזה טוב, טוב למדינה, טוב לשתי הערים הללו, מייעל את המערכת וחוסך הוצאות.

מאיר שטרית: אין מצב שבו מחליטים על איחוד, ולא עושים תוכנית הבראה תקציבית עם העירייה.

מאיר שטרית: אין שתי מועצות שאוחדו ולא קיבלו כסף.

מאיר שטרית: מועצה מקומית דליית אל כרמל קיבלה למעלה ממאה מיליון שקל.

מאיר שטרית: הבעיה שלהם, היא שהם לא גובים מסים מהתושבים.

מאיר שטרית: מגיע ל הם מסי השבחה בסכום של עשרות מיליוני שקלים, והם לא גובים גרוש.

מאיר שטרית: הם לא גובים מסים מהתושבים ולא גובים מים מהתושבים.

מאיר שטרית: איך אתה רוצה שהם יצליחו?

מאיר שטרית: זה לא שייך לאיחוד אלא להנהגה.

מאיר שטרית: במקומות שבהם ראש העיר פעיל, לא היתה בעיה.

מאיר שטרית: גם השנה העברנו לכל הרשויות שאוחדו תקציב מיוחד מעבר למענק האיזון, מיליונים לכל רשות, כדי לתמוך באיחוד.

מאיר שטרית: נניח שאתה מפטר 100 עובדים והפיצויים שלהם עולים 20,000,000 שקלים, זה נלקח בחשבון ולא אומרים לרשות שהיא תשלם.

מאיר שטרית: המדינה מקצה לזה הרבה מאוד כסף.

מאיר שטרית: לנו כדאי לתת כסף אם זה תורם ליעילות, ואנחנו נותנים.

לסיכום - אני מבקש שכל סעיפי הבחירות יהיו בחוק האיחוד.

אני בעד ההסכם של השר עם מרכז השלטון המקומי.

כאשר החוק הגיע לוועדה, הוא הפך את ראשי הערים לגוזרי הסרטים.

ההסכם שלך עם השלטון המקומי הוא חשוב, ומאפשר את קידום החוק שכולנו מעוניינים בו.

עם זאת, אנו רוצים לקיים דיון בסעיפים עצמם.

אני לא אחזור על הדברים שאמר .

הדברים שהוא העלה הם דברים נכונים.

כאשר אני באתי לכנסת ואמרו לי שיש החלטה מקצועית, אני נעמדתי דום.

אחר כך התברר לי, שוועדות מקצועיות מוזנות לעיתים משיקולים שהם לא מקצועיים.

כאשר עושים איחוד בין שתי רשויות, חייבים להתייעץ עם התושבים.

התושבים יכולים להופיע בפני הוועדה הזאת שהיא מקצועית ולא פוליטית.

איך מתייעצים עם התושבים?

מאפשרים להם להגיד את דעתם, אבל לתושבים האלה יש נציגות פוליטית שיושבת כאן בכנסת.

יושבים פה בוועדה נציגים מכל המפלגות, מכל סוגי הציבור: יהודים וערבים, דתיים וחילוניים, שמאל וימין, עולים וותיקים, ושומעים מה הוועדה המקצועית החליטה.

השאלה הראשונה שאני אשאל, היא למה קיבלתם הנחיה דווקא על שתי הרשויות האלה.

אופיר פינס-פז: את זה תשאל את השר.

השר יבוא לפה.

מאיר שטרית: תזמן דיון, ואני אבוא.

על מה אני אזמן דיון?

האם אתה רוצה שאני אזמן דיון לפני שאתה מחליט איזה רשויות לאחד?

אני אשאל אותך, למה נתת לוועדת הבדיקה המקצועית והלא פוליטית לבדוק זאת.

מי שמנחה את הוועדה הוא איש לא פוליטי, שר הפנים.

יש הבדל דרמטי בין מאיר שטרית לבין אברהם פורז.

השיקולים הפוליטיים הם שונים לחלוטין, וכך גם ההנחיות שניתנו לוועדות הבדיקה המקצועיות.

האם אתם עובדים עלינו?

האם נולדנו אתמול?

מתי שהתחשק לשר הפנים או לוועדה המקצועית שלו להביא את זה בחוק לכנסת, הביאו את זה לכנסת.

כאשר מגיע שר פנים ואומר לא להביא את זה בחוק לכנסת, לא מביאים את זה לכנסת.

עם כל הכבוד לוועדה המקצועית, אנחנו גם מקצוענים, יותר מכם.

אתם נמצאים במשרד הפנים חודשיים, ואני נמצא פה כבר 18 שנה עם 600 שרים.

מאיר שטרית: במקרה שלי אין לך יתרון עלי.

לא בתור שר, בתור חבר כנסת פעיל.

מאיר שטרית: גם בעירייה אין לך יתרון עלי.

נכון, אבל מה יקרה כאשר יבוא מישהו מהאקדמיה ויהפוך לשר פנים?

מאיר שטרית: אבל עכשיו אני פה.

מאיר שטרית: בוא נחוקק את החוק כאשר אני פה.

מכיוון החוק שלך הולך להיות חוק קבוע, אתה צריך לבקש להתייעץ עם .

אל תגיד לנו שיש שיקולים מקצועיים, כי יש פה כאלה שלא לוקחים את זה ברצינות.

תביאו את זה לוועדה, ותגידו שהחלטתם לאחד כמה רשויות.

תביאו את זה לפה, ואנחנו נשאל אתכם שאלות.

למה אתם לא מאחדים בין ערים גדולות, שאין הבדל ביניהן?

מאיר שטרית: בשנה הבאה.

בשנה הבאה תבוא לוועדה ותגיד זאת.

אתה יודע שתהיה מלחמה פוליטית.

מאיר שטרית: אני לא שואל אף אחד.

מאיר שטרית: אם אני אבוא לפה לא תהיה מלחמה פוליטית?

לא.

אני אגיד לך מה יעשו: אתה תחליט לאחד, ואלי אפללו יביא הצעת חוק למליאת הכנסת לבטל את האיחוד.

מאיר שטרית: ואנחנו נפיל אותה.

איך תפיל אותה?

הוא יו"ר הקואליציה ואתה בסך הכל שר הפנים.

מאיר שטרית: למרות זאת, נפיל אותה.

על כל פנים אני בעד זה.

חנניה וינברג: אני מבקש להעיר שתי הערות.

חנניה וינברג: אני מבקש, שתהיה זכות לחברי מועצה זכות להשמיע את דברם.

יהודה זמרת: יש להם זכות לעשות זאת בפני הוועדה.

חנניה וינברג: אני רוצה שיירשמו המילים: חברי מועצה.

אופיר פינס-פז: מי זאת עירייה?

מאיר שטרית: מועצת העיר.

יהודה זמרת: צריך לזכור, שמדובר בשימוע שני.

יהודה זמרת: הם נשמעים בפני ועדת החקירה.

מאיר שטרית: חברי המועצה מופיעים בפני ועדת חקירה.

חנניה וינברג: לגבי הרכב המועצה הראשונה של העיריות המאוחדות, לא רק העירייה הגדולה פלוס ראש העירייה הקטנה והסגן יהיו שותפים, אלא כל חברי המועצה.

חנניה וינברג: כלומר, שתי המועצות יהוו את המועצה הראשונה לתקופה של חצי שנה או שנה.

מאיר שטרית: ממש לא.

יהודה זמרת: זה מפר את האיזון, כי לעירייה אחת היו 7 חברים ל-1,000 תושבים, ולעירייה השנייה היו 20 חברים ל-100,0000 תושבים.

יצחק גולברי: אנחנו איחדנו שתי רשויות.

יצחק גולברי: מתוך הניסיון של קדימה וצורן הוזמנו לפה.

יצחק גולברי: אנחנו לא בכיינים.

יצחק גולברי: ממן לא מבקש לפרק את האיחוד, וגם אני לא מבקש את זה.

יצחק גולברי: אני חושב, שהאיחוד עשה טוב.

יצחק גולברי: עם זאת, אף אחד לא הסיק מסקנות מהאיחודים שהיו על מנת שהאיחודים האלה יצליחו בגדול.

יצחק גולברי: אני חושב, שצריכים לתת פלטפורמה להצליח.

יצחק גולברי: ההחלטה 2455 והדוגמא של מנחמיה היו מעל ומעבר.

יצחק גולברי: אנחנו לא רוצים לקבל 50,000,000 שקלים או 45,000,000 שקלים.

יצחק גולברי: יש נושאים שלא נלקחו בחשבון.

יצחק גולברי: כאשר מאחדים שתיים או שלוש רשויות, צריכים לאחד את כל הפונקציות לתוך מקום אחד.

יצחק גולברי: קדימה היתה לבד וצורן היתה לבד.

יצחק גולברי: לצורן אין מבנים לאכלס את המועצה שלה.

יצחק גולברי: היום למועצה המאוחדת אין מקום לנהל, שממנו תהיה שליטה ובקרה.

יצחק גולברי: למועצה הזו אין כסף למבנה.

יצחק גולברי: ביישוב קדימה שחוגג השנה 75 שנה, יש קילומטרים רבים ללא כבישים וללא מדרכות.

יצחק גולברי: אם מישהו היה בא ועושה בדיקה, הוא היה אומר שגם לנו מגיע מה שמגיע לאחרים.

אופיר פינס-פז: לרוע מזלכם, לא אני איחדתי אתכם.

יצחק גולברי: אני מבקש, שתסיקו מסקנות ותנו מענה לאיחודים שנעשו.

אופיר פינס-פז: הסתיים הדיון בפרק הזה.

אופיר פינס-פז: לסיכום – סעיף 21 נשאר כפי שהוא.

אופיר פינס-פז: בסעיף 22 אנו מורידים את המילים "באופן מיטבי".

אופיר פינס-פז: אנחנו נאפשר למשרד האוצר ולמשרד הפנים להרחיב.

אופיר פינס-פז: אני לא מסכים שלא יהיו תושבים.

יהודה זמרת: הכל נמצא בסעיף הזה.

אופיר פינס-פז: אני אמרתי שאני אאפשר לממשלה להרחיב את ההגדרה, כי אני מסכים שההגדרה צריכה להיות יותר רחבה.

אופיר פינס-פז: עם זאת, בחוק צריך להיות כתוב מדוע אנו מאחדים יישובים.

אופיר פינס-פז: בסעיף 23 הורדנו את ה-60 יום.

אופיר פינס-פז: בסעיף 24 החלטנו להוסיף סעיף קטן נפרד שידבר על ביטול תקופת המעבר.

מאיר שטרית: אבל צריך להשאיר אישיות משפטית.

אופיר פינס-פז: זה ייפתר בתיאום בין משרד הפנים לוועדה.

אופיר פינס-פז: בסעיף 24(ב) השאלה היא אם אנו משאירים את הדרישה: "בכפוף לתוכנית האיחוד".

יהודה זמרת: זה בלתי אפשרי.

יהודה זמרת: ב-4 חודשים שאין תוכנית איחוד אנו לא יכולים להתקדם.

אופיר פינס-פז: כך שלא ניתן זכות וטו למי שלא ירצה באיחוד.

מאיר שטרית: צריך להוריד את זה.

אופיר פינס-פז: בסדר.

אופיר פינס-פז: לגבי התייעצות עם הוועדה, זה דבר שיישאר בטעון דיון.

אופיר פינס-פז: זה דבר שלא הסכמנו בו.

אופיר פינס-פז: יש ויכוח בין הממשלה לכנסת.

אופיר פינס-פז: הממשלה חושבת שזה עלול לטרפד, והכנסת חושבת שזה דבר ראוי.

אופיר פינס-פז: בסעיף 24- ההתייחסות היא רק לאותו נושא משרה.

אופיר פינס-פז: צריך למחוק את המחיקה.

יהודה זמרת: צריך להחזיר את המצב לקדמותו.

אופיר פינס-פז: בסעיף 25 דיברנו על להחזיר את המצב לקדמותו.

אופיר פינס-פז: מתחילים לספור 4 חודשים מיום הבחירות לעירייה.

אופיר פינס-פז: בסעיף 26 קבענו 21 יום.

עידו בן יצחק: בסעיף 26ב אמרנו שתנאי הכשירות והסמכות של האדם שממנים יקבעו בתקנות באישור הוועדה.

יהודה זמרת: בסעיף 26א נקבע שזה יהיה תוך 21 יום.

אופיר פינס-פז: את סעיף 26(ד) אנו מחזירים.

יהודה זמרת: צריכים להחליט גם לגבי סעיף 26(ב).

יהודה זמרת: ביקשנו להשאיר את הדוגמאות לנושאים המהותיים האלה.

יהודה זמרת: אנו רוצים שהסעיפים האלה יהיו ברורים.

אופיר פינס-פז: ברמה המהותית אין לנו ויכוח.

אופיר פינס-פז: אין מחלוקת מהותית.

תתאמו ביניכם.

אופיר פינס-פז: את סעיף 26(ד) אנחנו מחזירים.

אופיר פינס-פז: בסעיף 27 תסכמו לגבי המילים "יוסיפו לעמוד בתוקפן", ונכריע על כך בישיבה הבאה.

אופיר פינס-פז: סעיפים 28-29 נשארים כפי שהם.

אופיר פינס-פז: בסעיף 30 החלפנו את ממונה על המחוז בשר.

אופיר פינס-פז: לגבי סעיף 31 החלטנו להשאיר.

אופיר פינס-פז: הפירוט לגבי הבחירות נשאר פה כרגע.

אופיר פינס-פז: מה שחשוב זה המהות.

עידו בן יצחק: דיברנו על כך שהבחירות יהיו תוך שנה, וניתן יהיה להאריך את התקופה בהתייעצות עם הוועדה.

אופיר פינס-פז: יהיה כתוב: מהר ככל האפשר ועד שנה.

זה לא שנה.

שנה זה המקסימום.

מאיר שטרית: ההערה שלכם לגבי סעיף 31(ג) התקבלה: ובלבד שיתווסף נציג אחד מכל עירייה.

אופיר פינס-פז: סעיף 31(ד) התקבל.

אופיר פינס-פז: אמרנו שעירייה זה ראש העיר לאחר דיון במועצת העיר.

אופיר פינס-פז: כמובן שחבר מועצה יכול להעיר את עמדתו, אבל העמדה שצריך להתחשב בה כעמדת העירייה היא עמדת ראש העיר לאחר דיון במועצת העיר וקבלת החלטות.

מאיר שטרית: כאשר ראש עיר רוצה להתאחד ובא לעירייה שלו ואומר זאת, ברור שהם יהיו נגדו.

אופיר פינס-פז: אבל הוא צריך לדון איתם על זה.

בסעיף 32ד(4), המדבר על ראשי הסיעות, למה לא להשאיר זאת להחלטה של אותה הסיעה?

מאיר שטרית: אולי צריך לומר: נציגי הסיעות.

אופיר פינס-פז: תכתבו ראשי הסיעות, או נציגי הסיעות.

אופיר פינס-פז: צריכה להיות ברירת מחדל, כי הסיעות תתפרקנה.

אבל אפשר לתחום את זה בזמן של 14 יום, ובמידה ולא השר ימנה.

אופיר פינס-פז: אני מציע לומר: "ולא ראש הסיעה".

נציג הסיעה.

אופיר פינס-פז: לא.

אופיר פינס-פז: הסיעות יתפלגו ויתפרקו.

לכן השר יכול להתערב תוך 14 יום.

לא.

אני מציע, הצעת חוק נפרדת שלא קשורה לעניין הזה.

המועצות הדתיות יקבלו בדיוק את מה שמקבלות הרשויות המקומיות, לרע ולטוב.

שישנו את החלטת הממשלה על הרבנים, שהרב יהיה כמו מהנדס.

אופיר פינס-פז: אני מציע לכתוב את מה שאתה אמרת רק בעברית.

אתה אומר את זה רק כאשר זה נוגע לאיחוד.

אופיר פינס-פז: מתי אני לא אומר את זה?

כאשר מגיעים לשכר של עובדי המועצות הדתיות מתחילות הבעיות.

אופיר פינס-פז: תשאירו את זה בטיעון דיון.

מאיר שטרית: החוק שלך היה הכי צודק.

לגבי הקמת ועד רומא בעקבות איחוד, אנו מציעים להסמיך את השר.

הנושא של שירותי הדת לא ייכנס.

אופיר פינס-פז: אמרתי שזה יישאר בטעון דיון.

התקשרויות של העיריות הישנות לאחר האיחוד – ההגבלה בסעיף 29(א) היא רק עד מועד הבחירות.

אני מניח, שהכוונה היא להגביל גם לאחר מועד הבחירות.

יהודה זמרת: אבל אז הם כבר מתמנים כעובדים רגילים.

נועה בן אריה: זו אישיות חדשה.

יהודה זמרת: זו אישיות חדשה וחלה עליה המגבלות הרגילה.

הן ממשיכות להתקיים.

הן לא מתבטלות בתקופת המעבר.

יהודה זמרת: הם קיימות מבחינה משפטית.

האם יש להן סמכות להתקשר או אין להן סמכות להתקשר?

יהודה זמרת: אין להן.

יהודה זמרת: מי הנאמנים שלהם?

יהודה זמרת: אותו ראש עירייה חדש.

יהודה זמרת: הם יכולים לפתוח חשבון בנק, אבל מאחר ויש להן רק תקציב אחד הן נטולי תקציב.

יהודה זמרת: כאשר אני צריך לשלם חובות הן עדיין מתנהלות במעטפת הנפרדת.

יהודה זמרת: זה המקרה של אל שגור.

יהודה זמרת: אתה רוצה קודם ל נקות את המעטפות החיצוניות ואז לאחד אותן.

לכן אני אומר, שהמגבלות שאתה מחיל כאן הן לא רק עד יום הבחירות אלא גם לאחר יום הבחירות, עד תום תקופת המעבר.

סעיף 26(ה) מדבר על החלפת נציגים לאיגודי ערים.

אנחנו מציעים להרחיב את הסמכות להחלפת נציגים במקומות אחרים, כמו רשויות ניקוז.

יש פה סעיף שמאפשר לשר להחליף את הנציגים של העיריות השונות בתאגידים סטטוטוריים אחרים, כמו איגודי ערים.

אריה בר: אבל אנחנו לא ממנים.

אריה בר: המינוי הוא במועצת העיר.

יש תאגידים סטטוטוריים שבהם יש נציגויות לעיריות, כגון רשויות ניקוז, נציגויות של ועדות תכנון וכו'.

לכן אנו מציעים להרחיב את הסמכות של השר להחליף את הנציגים גם במקומות אחרים ולא רק באיגודי ערים.

מאיר שטרית: סוף-סוף מרחיבים את סמכותי.

אריה בר: זה לא נכון.

אריה בר: מועצת העיר היא הסמכות להחליף את נציגיה בגופים האלה.

אריה בר: היא בוחרת את נציגיה, והיא יכולה לשנות מתי שהיא רוצה.

אנחנו לא מדברים על הנציגים הפרסונאליים.

נניח שלכל אחת משתי הרשויות יש שני נציגים.

אופיר פינס-פז: תשקלו את זה, ותראו אם יש בהערה הזו יש שכל.

אופיר פינס-פז: לדעתי, כן.

אנו מציעים שגם לגבי האיחוד המיוחד, 80%-20%, זה יהיה תחת המלצה של ועדת הבדיקה.

יהודה זמרת: כל איחוד טעון ועדה.

עידו בן יצחק: יכול להיות איחוד של 80%-20% שהיא תמליץ לא ככה.

מאיר שטרית: אבל השר מחליט בסוף.

יהודה זמרת: הוועדה יכולה להחליט כל מה שהיא רוצה, אבל אני לא צריך לכתוב את זה.

אופיר פינס-פז: לסיכום – אני רוצה לומר לשר שנאמרו כאן על ידי חברי הכנסת הרבה מאוד דברים, שאני מציע לקחת אותם בחשבון.

אופיר פינס-פז: הדבר הראשון הוא לגבי זכות ההתייעצות.

אופיר פינס-פז: הדבר השני הוא לגבי השאלה, איך הציבור מגיע לידי ביטוי.

אופיר פינס-פז: אני אומר לך מהניסיון שלי כשר פנים, שאני לא חושב שבדרך המקובלת שבה מישהו שם מודעה בשם ועדה שאף אחד לא מכיר, שקוראת לציבור לבוא ולהשמיע את טענותיו, זה בסדר.

אופיר פינס-פז: זה שימוע ציבורי, ומבחינה פורמאלית אנו יכולים לסמן וי.

אופיר פינס-פז: גם מבחינה משפטית אנו יכולים לסמן וי.

אופיר פינס-פז: מבחינה ציבורית ומבחינה מהותית, אנו לא יכולים לסמן וי.

אופיר פינס-פז: הרבה פעמים כאשר הגעתי למסקנה, כי אני חסר את התחושה הציבורית הייתי שואל את הוועדה עם כמה אנשים היא נפגשה.

אופיר פינס-פז: כאשר הרגשתי שזה לא מספיק, קראתי לאנשים אלי, נסעתי לשטח וראיתי את הדברים.

אופיר פינס-פז: חשוב מאוד לשמוע את הציבור.

אופיר פינס-פז: אני לא בטוח, שבנינו פה מכניזם מספיק טוב לנושא הזה.

אופיר פינס-פז: הדבר הנוסף שעלה בפניך, הוא עניין הקריטריונים.

אופיר פינס-פז: אתה אמרת שאי אפשר לעשות זאת.

אופיר פינס-פז: אני גם אני נוטה לומר, שיש שונות עצומה בשלטון המקומי ועל הרקע הזה קשה מאוד ליצור קריטריונים אחידים.

אופיר פינס-פז: יחד עם זה, בין קריטריונים חדים ואחידים לבין שום דבר יש אמצע.

אופיר פינס-פז: אני מציע, לשקול האם יש יכולת לעשות משהו בנושא הזה כך שהדברים יהיו יותר שקופים וברורים.

יוחנן פלסנר: צריך לקשר את זה לקריטריונים לאישור תוכניות האיחוד.

אופיר פינס-פז: נכון.

מאיר שטרית: אי אפשר לבנות קריטריונים כאלה.

מאיר שטרית: זה לא רציני.

מאיר שטרית: היום אין קריטריונים.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להכריז על הפסקה לפני שאנו ממשיכים לדון בפרקים הבאים.

אופיר פינס-פז: סימן ה – ביטול עירייה

אופיר פינס-פז: שלום, אני מחדש את ישיבת בדיון בחוק העיריות.

עידו בן יצחק: אני קורא את סעיף 33: (א)השר רשאי להורות על ביטולה של עיריה.

עידו בן יצחק: (ב)לא יחליט השר על ביטולה של עיריה כאמור, אלא לאחר שיוגש לו דוח של ועדת הבדיקה.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: הורה השר על ביטול עיריה יקבע הוראות בדבר העובדים, הנכסים, החובות, הזכויות וההתחייבויות של העיריה המתבטלת.

אופיר פינס-פז: אני הצעתי, שכאשר מבטלים רשות מקומית השר וחברי הוועדה ישמיעו את הדברים בפני של הכנסת, ורק אחר כך יקבלו את ההחלטה.

אופיר פינס-פז: אני מניח, שהעמדה שלכם היא אותה עמדה.

מאיר שטרית: אותה עמדה.

אופיר פינס-פז: בסדר, נשאיר את זה בטעון עיון.

במצב של ביטול עיריות יש מצבים שבהם מעבירים את השטחים של העירייה שבוטלה לעיריות אחרות שקיימות.

אנו מציעים, לאחד את אותן ההוראות שקבענו לגבי איחוד מיוחד שדורש את היחס של 80%-20%....

יהודה זמרת: לא צריך.

יהודה זמרת: אנו לא מקימים רשות.

אם אנו מבטלים מועצה אזורים מסוימת ויש בה מספר יישובים, עד אשר ייערכו בעירייה הזו בחירות תצורף למועצת העירייה הקיימת נציגות של היישוב שמצטרף.

מאיר שטרית: אתה מסבך את העניינים.

מאיר שטרית: מבטלים עירייה במקרים כל כך קיצונים וחריגים.

אופיר פינס-פז: למה אתם צריכים את הסעיף הזה?

אופיר פינס-פז: האם רמת אפעל זה ביטול עירייה או איחוד עיריות.

יהודה זמרת: יש לי שתי מועצות תעשייתיות שאני מקים.

יהודה זמרת: אני מעביר חלק מהשטחים שלה, ואז אני צריך לבטל את האישיות המשפטית.

יהודה זמרת: הביטול הוא החלק הטכני.

אז שתהיה להן נציגות.

מאיר שטרית: אני לא רוצה שתהיה נציגות.

למה?

מאיר שטרית: ככה.

מאיר שטרית: למה מבטלים את העירייה?

מאיר שטרית: כי לא צריך אותה.

אופיר פינס-פז: מה אתה עושה באיחוד?

אופיר פינס-פז: האם אתה לא עושה אותו דבר?

יהודה זמרת: באיחוד זה שונה.

יהודה זמרת: באיחוד אתה מחבר שטחים, ואני מעביר שתי אישויות משפטיות.

יהודה זמרת: פה האישיות המשפטית מתה.

אופיר פינס-פז: זה ביטול עירייה או פירוק עירייה?

נועה בן אריה: האם בסוף תהליך האיחוד זה מתבטל?

מאיר שטרית: לא.

אופיר פינס-פז: למה אנו לא קוראים לזה פרוק עירייה?

יהודה זמרת: זה נקרא צו ביטול.

יהודה זמרת: ככה אנו פועלים היום בפועל.

יהודה זמרת: אני צריך לבטל את אפעל.

יהודה זמרת: היא לא יכולה להישאר באוויר.

הבעיה השנייה שיש לנו היא בנושא של הנושים.

אין התייחסות לנושא.

מאיר שטרית: יש התייחסות.

מאיר שטרית: אני קובע את הוראות הטיפול.

מאיר שטרית: מה זה עניינה של הוועדה?

במקרים כאלה של ביטול אישיות משפטית מסוימת, מקובל להגן על זכויות הנושים כדי שלא יוצר מצב של פגיעה בנושים.

בתאגידים הנושא הזה נעשה בפיקוח בית משפט.

כאשר מפרקים חברה, עושים הסדר כדי להגן על זכויות הנושים, בעלי המניות.

השאלה היא, האם זה מספיק.

מאיר שטרית: זה מספיק בהחלט.

יהודה זמרת: פרקנו את אפעל.

יהודה זמרת: בדרך כלל אני מעביר את השטח לרשות מסוימת.

יהודה זמרת: עשינו חלוקה בין מה שקיבלנו.

יהודה זמרת: חילקנו את הגמלאים, עשינו חשבון אקטוארי של גמלאות.

יהודה זמרת: זה סיפור מורכב.

יהודה זמרת: לנושים יש את מי לתבוע.

אופיר פינס-פז: אנו עוברים לפרק של שטחים גליליים.

אופיר פינס-פז: פרק רביעי – שטחים גליליים

עידו בן יצחק: קורא סעיפים 34- 36: 34(א)השר, בהסכמת שר האוצר ובכפוף להוראות חוק זה לענין הטלת ארנונה, רשאי להטיל בכל שנת כספים ארנונה כללית על נכסים המצויים בשטח גלילי, בשיעור שיקבע.

עידו בן יצחק: (ב)לא תוטל ארנונה בהתאם לסעיף קטן (א) על נכסי המדינה.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: הארנונה הכללית תחושב לפי יחידת שטח בהתאם לסוג הנכס, לשימושו ולמיקומו, ותשולם בידי המחזיק בנכס לממונה על המחוז; על ארנונה כאמור יחולו הוראות כל דין החלות על ארנונה, הטלתה וגבייתה בשינויים המחויבים.

עידו בן יצחק: (ד)על אף האמור בסעיף קטן (ג) רשאי השר, בהסכמת שר האוצר, לקבוע שהארנונה הכללית תשולם, כולה או חלקה, לאחת או יותר מהעיריות הסמוכות לשטח הגלילי.

עידו בן יצחק: 35.

עידו בן יצחק: השר רשאי להתקין לשטח גלילי חוקי עזר בכל עניין המצוי בתחום תפקידיה של עיריה על פי חוק זה ולקבוע בו הוראות בדבר תשלום אגרות, היטלים השר רשאי להתקין לשטח גלילי חוקי עזר בכל עניין המצוי בתחום תפקידיה של עיריה על פי חוק זה ולקבוע בו הוראות בדבר תשלום אגרות, היטלים ותשלומי חובה; תשלומים כאמור ישולמו לממונה על המחוז, אלא אם כן קבע השר כי יועבר לעיריה כאמור בסעיף 36(ב).

עידו בן יצחק: 36.(א)השר רשאי לקבוע הוראות בדבר השירותים שיסופקו למבנים או לשימושים הנעשים בשטח גלילי.

עידו בן יצחק: (ב)שירותים כאמור יכול שיסופקו בידי עיריה שהשר הסמיכה לכך; הוסמכה עיריה כאמור, יקבע השר את הסכום שישולם לה בשל אותם שרותים ורשאי הוא להסמיך אותה לגבות לקופתה את הארנונה, האגרות, ההיטלים ותשלומי החובה המוטלים באותו אזור, על פי סעיפים 34 ו–35 כולם או חלקם.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: הוסמכה עיריה כאמור יהיו לה כל הסמכויות המוקנות על פי דין לעיריה גם ביחס לשטח הגלילי, ככל שהדבר דרוש לאספקת השרותים, וככל שלא נקבע אחרת בידי השר.

עידו בן יצחק: אנו מתייחסים פה לשירותים ולא להוראות בדבר אכיפה.

עידו בן יצחק: כלומר, כל עוד לא נקבע כי אותה עירייה היא הרשות האוכפת, צריך להטיל את סמכויות האכיפה על הממונה על המחוז.

עידו בן יצחק: קורא סעיף 37: (א)השר רשאי לקבוע בצו שהשטחים הגליליים בתחום מחוז אחד, כולם או חלקם, ינוהלו בידי מינהלה מרחבית (בסעיף זה – הצו).

עידו בן יצחק: (ב)בצו יקנה השר למינהלה המרחבית את הסמכויות והתפקידים המוקנים לעיריה על פי חוק זה, כולם או חלקם.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: המינהלה המרחבית תהיה בת חמישה חברים, וזה הרכבה: (1)ראש המינהלה, שמינה השר ובלבד שנתקיימו בו תנאי הכשירות המפורטים בסעיף 15(ה); (2)

עידו בן יצחק: ארבעה חברים נוספים שמינה השר, שניים מהם לפחות מקרב עובדי המדינה; חברים שימונו שלא מקרב עובדי המדינה יתקיימו בהם תנאי הכשירות מפורטים בסעיף 15(ג)(3) ו-(ד).

עידו בן יצחק: (ג1)

עידו בן יצחק: תקופת כהונתה של המינהלה לא תעלה על חמש שנים.

עידו בן יצחק: (ד)

עידו בן יצחק: לצורך ביצוע הסמכויות והתפקידים שהוקנו לה בצו כאמור בסעיף קטן (ב) יראו במינהלה כעיריה; השר רשאי לקבוע הוראות לענין פעילות המינהלה.

עידו בן יצחק: (ה)היקנה השר למינהלה מרחבית סמכויות כאמור בסעיף קטן (ב) לא ישתמש השר בסמכויות האמורות בסעיפים 34 ו-35 כל עוד לא ביטל את הצו.

שטח גלילי הוא שטח שאין עליו שיפוט עירוני.

בשטח הזה מוקנות סמכויות לשר לבוא במקום העירייה.

כלומר, יש לנו שטח שבו אין רשות נבחרת, שבו השר או מי שממנה יהיו אחראים.

בדומה לנושא של שטחים משותפים, זה לא ראוי שיהיה מצב כזה שבשטח גלילי רשות לא נבחרת מנהלת את המקום, כאשר מדובר במקום שמיועד למגורים.

כאשר מדובר באזורים תעשייתיים, זה נכון שיהיו שטחים ריקים המיועדים למפעלים כאלה או אחרים.

באותם מקומות יש אולי הצדקה שלא יהיה צורך ברשות נבחרת.

לעומת זאת, כאשר מדובר במקומות שבהם יש תושבים, למשל אזורי הפזורה ביישובים הלא מוכרים, אנו סבורים שזה לא בסדר.

יהודה זמרת: אתה מתכוון לאזורי מגורים כדין.

מאיר שטרית: אין שום שטח גלילי שיש בו מגורים כדין.

השאלה היא לגבי שטח גלילי שיש בו מגורים בפועל אבל לא כדין.

מאיר שטרית: זה מותר שיהיה שטח גלילי.

אבל אתה תטיל תשלומי ארנונה על התושבים.

מאיר שטרית: אם אני אחליט שכן, אז כן.

אבל אם אתה מטיל עליהם תשלומי ארנונה, אז זה אומר שאתה מרשה להם לגור שם.

מאיר שטרית: זה שיקול הדעת שלי.

יהודה זמרת: כתבנו: "כדין" בסעיף 36, ואתם מחקתם את זה.

יהודה זמרת: אנחנו לא לוקחים על עצמנו אחריות לגבי מבנים שלא הוקמו כדין, ואנחנו גם לא נגבה ארנונה.

יהודה זמרת: אם אני לא אתן לו שירותים, אני לא אגבה ממנו תשלומי ארנונה.

אופיר פינס-פז: אתה צריך להחליט – אם אתה גובה ממנו תשלומי ארנונה אתה צריך לספק שירותים.

אופיר פינס-פז: אם אתה לא גובה תשלומי ארנונה, אתה גם לא תיתן שירותים.

לכן, אנו מציעים להוסיף בפתח הסימן סעיף, שיאמר שהשר צריך לתת הכרזה על שטח גלילי בצו בדומה לזה שהוא נותן לעירייה, להגדיר את התחום.

אני מניח שיהיו שטחים שונים, בהם יהיה שיעור שונה של תשלום ארנונה.

מאיר שטרית: אני לא מסכים עם זה, הממשלה לא מציעה את זה, ועם כל הכבוד אתה לא רשאי להציע במקום הממשלה.

אני רשאי להציע את זה לוועדה.

מאיר שטרית: אתה לא רשאי לשנות את החוק של הממשלה.

יעקב מרגי: הוא יועץ משפטי של הוועדה, והוא יכול להפנות את תשומת לבנו.

יעקב מרגי: אני לא מבין, למה אתה מתקומם נגדו.

מאיר שטרית: זה לא עניין משפטי.

מאיר שטרית: זה עניין מהותי ולא משפטי.

מאיר שטרית: מה זה הפקרות?

מאיר שטרית: ממשלה הגישה חוק.

מאיר שטרית: אתה יכול לתמוך בהצעת הממשלה או לא לתמוך בהצעת הממשלה.

יעקב מרגי: אני יכול גם לשנות אותה.

יעקב מרגי: יש הפרדת רשויות.

מאיר שטרית: אתה יכול לשנות אותה תוך כדי דיון, בהסכמה.

מאיר שטרית: אתה לא יכול לשנות עניין מהותי ללא הסכמת הממשלה.

יעקב מרגי: יש הפרדת רשויות.

יעקב מרגי: מה קרה?

מאיר שטרית: אם אתה רוצה לשנות את ההצעה, תציע הצעת חוק פרטית.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע יותר מה הוא חושב מאשר מה היועץ המשפטי שלך חושב.

מאיר שטרית: תשמע מה שאתה רוצה.

מאיר שטרית: אף אחד לא מפריע לך לשמוע.

מאיר שטרית: עד עכשיו לא היית פה.

יעקב מרגי: היה חברי, ואני באתי להחליף אותו.

מאיר שטרית: בסדר גמור.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שנסכים על העיקרון.

אופיר פינס-פז: העיקרון אומר, שאם גובים ארנונה מספקים שירותים.

אופיר פינס-פז: אם לא גובים ארנונה, גם לא מספקים שירותים.

אופיר פינס-פז: צריך להיות כלל אחיד בעניין הזה, ואותו צריך לבטא מבחינה משפטית.

אני חוזר להערה הראשונה, לגבי זה שלא יהיו שטחים גליליים באזורים בהם יש מגורים כדין.

אופיר פינס-פז: אחרת משרד הפנים הופך להיות רשות מקומית.

יהודה זמרת: אבל יש לנו מצבים קיימים.

יהודה זמרת: יש מהלך שלם לגבי איך משנים תחומי שיפוט בשטחים גליליים.

יהודה זמרת: ההגדרה הקיימת היום, היא שכל שהוא לא בתחום רשות מקומית הוא שטח גלילי.

יהודה זמרת: אם אתם רוצים לשנות את זה, צריך להסתכל על כל שטח.

יהודה זמרת: אנחנו לא נקבע בחקיקה לשנות את תחומי השיפוט.

יהודה זמרת: זו לא השיטה.

יהודה זמרת: הטענה שלהם, היא ששטח שהיה בו היתר למגורים, במבנה מזמן המנדט, הוא איננו שטח גלילי.

נכון.

תצרף אותו.

אריה בר: למה לצרף אותו.

יהודה זמרת: הוא יהיה באוויר.

יהודה זמרת: הוא כבר לא שטח גלילי והוא גם לא בשטח שיפוט.

אופיר פינס-פז: צריך להחליט מה אנחנו רוצים.

אופיר פינס-פז: אתם מציעים כאן את חוק העיריות, שבו יש סעיף שמתייחס לשטחים גליליים.

אופיר פינס-פז: מרגע שהוא כתוב, חובתנו לדון על כל מה שקשור לשטח גלילי, גם אם קבעת בעבר משהו במקום אחר.

אופיר פינס-פז: זכותנו לבוא ולומר, שיכול להיות שצריך לשנות את ההגדרה של שטח גלילי לא כהגדרה שיורית אלא כהגדרה מהותית.

אופיר פינס-פז: זו חובתנו.

יהודה זמרת: אני מסביר מה זה ייצור.

אריה בר: אם המשמעות של התיקון היא שהדבר לא ניתן לביצוע, אז לא יהיה כלום.

יהודה זמרת: יכול להיות שיש שטח של חווה שלפני 50 שנה היה לה היתר למגורים, ועכשיו היא לא שטח גלילי אבל היא לא עברה לשום רשות מקומית אחרת.

אופיר פינס-פז: כולנו יודעים, שההגדרה של שטח גלילי היא הגדרה מאוד בעייתית.

אופיר פינס-פז: זו הגדרת מחדל.

אופיר פינס-פז: מותר אחרי 60 שנה לחשוב על זה עוד פעם.

יהודה זמרת: לא כל דבר שהוא מלפני 60 שנה הוא רע.

יהודה זמרת: יש דברים שיכולים להחזיק מעמד גם עוד 100 שנים.

אופיר פינס-פז: האם מוסכם, שמשרד הפנים לא מסוגל בכלים שיש לו להחליף רשות מקומית באופן אמיתי?

אופיר פינס-פז: כלומר, אם יש שטחים בנויים כדין מוסכם שהם לא צריכים להיות בטווח גלילי?

יהודה זמרת: מה זה שטחים בנויים?

יהודה זמרת: יש לנו בסיסי צה"ל.

אריה בר: כאשר בשטח גלילי קם יישוב על פי החלטת ממשלה ומוסדות התכנון, באופן אוטומטי הוא יוצא מהשטח הזה.

זה מה שצריך לעשות.

אריה בר: זה מתבצע באופן אוטומטי, כי אז הוא מקבל סטטוס של יישוב.

אבל זה לא קורה.

אופיר פינס-פז: למה זה לא קורה?

מאיר שטרית: זה קורה.

אריה בר: יישוב לא יכול להתקיים בלי סמל יישוב.

יהודה זמרת: צריך להכריז עליו, להעביר את תחום השיפוט, צריך לטפל בו.

אופיר פינס-פז: כלומר, הוא כן יכול להיות בשטח גלילי.

מאיר שטרית: בשטח שכן.

יהודה זמרת: האם אין מגורים בשטחים גליליים ובסיסי קבע?

זה בדיוק העניין.

כאשר יש בסיס צבאי, משרד הפנים לא יספק שירותים.

אריה בר: הוא לא צריך.

יהודה זמרת: הבעיה שלך היא בעיית הארנונה.

לא.

הבעיה שלי היא בעיה מהותית ועקרונית.

אריה בר: נניח שיש בסיס חיל אויר שיש שם גם מגורים, ואתה רוצה שאנו נעביר אותו ליישוב הקרוב.

לא.

אני אומר, שיהיו שני סוגים של שטחים: שטח גלילי שבו יש הסדרה מסוימת של מתן שירותים וגביית דמי ארנונה, ושטחים שאין עליהם שיפוט.

אריה בר: אם הוא גר כדין, הוא מקבל את השירותים.

אבל הוא לא מקבל אותם ממך.

אריה בר: לא ממני.

אריה בר: הוא מקבל סמל יישוב, והוא מקבל סטטוס יישוב בתחום השיפוט שלו.

אריה בר: הוא יכול להיכנס למועצה אזורית או להיות רשות נפרדת.

אריה בר: אם הוא לא כדין, הוא לא יקבל שום דבר.

יהודה זמרת: זה הליך מוסדר.

החוק הזה מחדש סמכויות לגבי שטח גלילי, שלא קיימות היום.

בואו לא נגיד שאנחנו משאירים מצב קיים.

היום אין לשר סמכות להטיל ארנונה בשטח גלילי.

היום אין לשר סמכות לספק שירותים בשטח גלילי.

היום אין לשר סמכות לקבוע חוקי עזר בשטח גלילי.

יהודה זמרת: אבל בפועל מי שמדביר נגד יתושים וצריך לטפל בכבישים, זה אנחנו.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא מתנגדים לזה שיש סמכויות לשר בשטח גלילי, אבל הוא צריך שתהיה לו אחריות לשטח גלילי.

אריה בר: האם כאשר אדם מתיישב באופן לא חוקי צריך לתת לו שירותים?

אופיר פינס-פז: או שתפנה אותו או שתיתן לו שירותים.

אופיר פינס-פז: למה אתה לא מפנה אותו?

אריה בר: כי החוקים הם כאלה שאי אפשר לפנות אותו.

אופיר פינס-פז: בטח שאפשר.

יעקב מרגי: בדיוק כמו שהמדינה טיפלה בכפרים הלא מוכרים בנגב.

עודד הגלילי: במסגרת השטחים הגליליים יש בסיסי צה"ל גדולים מאוד, לדוגמא נבטים שיש בו שטח של כמעט מיליון דונם קרקע, כאשר אנו עושים פינוי ועוד מגדילים אותו.

עודד הגלילי: בישיבת הממשלה שבה דנו בחוק העיריות סוכם, שלא יוטלו על מערכת הביטחון סכומים נוספים בעקבות השינוי במעמד השטחים הגליליים.

עודד הגלילי: בנוגע לארנונה, יש סעיף שמטפל בזה.

עודד הגלילי: סעיף 35 מתיר לשר הפנים לחוקק היטלים ואגרות.

עודד הגלילי: לכן, עלות הקיום של צה"ל תעלה פה פלאים.

אופיר פינס-פז: אבל זה לא חדש.

אופיר פינס-פז: זה היה בחוק שהוצג בממשלה.

עודד הגלילי: אנחנו לא מקבלים שירותים, חוץ מפינוי אשפה.

עודד הגלילי: חלק מהמועצות לא מקבלות גם שירותים של פינוי אשפה.

עודד הגלילי: כאשר אני מתחבר לתשתיות אזרחיות, אני משלם.

אופיר פינס-פז: מהי עמדת משרד הביטחון, לבטל את סעיף 35?

עודד הגלילי: עמדת משרד הביטחון, היא שהאגרות וההיטלים לא יחולו על המדינה בשטחים גליליים.

אופיר פינס-פז: אין סיכוי.

אופיר פינס-פז: האם יש פה אפליה?

מאיר שטרית: הטענה לא במקומה.

מאיר שטרית: בתוך שטח הבה"דים אתה מבצע את פעולות הפיתוח.

מאיר שטרית: כאשר אתה מבצע את פעולות הפיתוח אי אפשר להטיל עליך היטל.

מאיר שטרית: היטלים מוטלים בגין ביצוע של עבודות על פי חוק.

מאיר שטרית: כאשר עושים חוק עזר להיטלים, אני צריך לתת שירות.

מאיר שטרית: אם אני סולל כביש, אתה תשלם על הכביש.

מאיר שטרית: אם אתה עושה את זה לבד, אתה לא תשלם.

מאיר שטרית: לכן, אין לך בעיה.

עודד הגלילי: אני אשמח לקבל את הפרשנות של השר, מכיוון שזו לא בדיוק הפרשנות שלפיה מחייבים אותנו.

אריה בר: אם סללה העירייה כביש בתחום הרשות שלא משנה את המחנה, אני חייב כתושב ברשות לשלם את ההיטל.

מאיר שטרית: לא.

אריה בר: היום אני מחויב על 600,000,000-900,000,000 שקלים להיתרים כאלה.

מאיר שטרית: אבל לא על כביש שלא משרת את הבסיס.

מאיר שטרית: תשתית על זה אותם כבישים שמשרתים את הבסיס.

מאיר שטרית: יש חוקי עזר מאוד ברורים בנושא.

אסתר אלבויים: משרד התחבורה רוצה להוסיף סעיף לגבי עיריית גג.

יהודה זמרת: האם לא היינו ביחד בוועדת שרים לענייני חקיקה.

מאיר שטרית: זה חוק שמוצע על ידי הממשלה בהסכמת הממשלה.

מאיר שטרית: האם את מציעה שינוי.

אסתר אלבויים: אני מציעה להוסיף סעיף.

מאיר שטרית: את לא יכולה להוסיף שום דבר, אפילו לא אות אחת.

אופיר פינס-פז: האם אתם רוצים להציע עיריית גג בתור משרד התחבורה?

אופיר פינס-פז: זה כמו שמשרד הפנים יציע אוטוסטראדה במקום משרד התחבורה.

אסתר אלבויים: ניסיתי להסביר, כי הנושא של המנהלה המרחבית מתאים כאילו הוא עיריית גג.

אסתר אלבויים: משרד התחבורה מבקש, שלמנהלה המרחבית תהיה סמכות על בנושאים משותפים לעיריות.

אסתר אלבויים: נניח שיש שטח גלילי שיש בו כביש מהיר, שמתחיל מרשות עיר א' ומסתיים ברשות עיר ב' ורובו עובר בשטח גלילי, למנהלה המרחבית תהיה סמכות על לבצע הסדרי תנועה, שילוט ותמרור שם.

אריה בר: אנחנו נגד מוחלט.

ערן ניצן: יש לנו קופה אחת.

ערן ניצן: ההשתלמות של הכספים לממונה על המחוז היא לא נכונה.

אריה בר: אל תעבירו את זה לממונה, תעבירו את זה למנכ"ל.

אופיר פינס-פז: אני חושב, שבמשרד הפנים צריכה להיות פונקציה חדשה שמטפלת בשטחים גליליים, שהיא סוג של רשות מקומית.

אופיר פינס-פז: אם היא גובה כספים, מן הדין שהכספים יבואו אליה.

אופיר פינס-פז: למה זה צריך לעבור לקופת המדינה?

יהודה זמרת: כדי להגיד שהכסף ישמש אך ורק לצורכי האזור הגלילי.

ערן ניצן: זה לא קשור לנושא הספציפי הזה, זה קשור לקוהרנטיות בחקיקה.

ערן ניצן: תמיד שמשתלמות האגרות זה מגיע לקופת המדינה.

אופיר פינס-פז: זה לא אותו דבר.

אופיר פינס-פז: משרד הפנים פה הוא כמו רשות מקומית.

יהודה זמרת: הכסף משולם מקופת המדינה כי אין לי דרך אחרת, אבל צריך להגיד שכל הכסף שייגבה ישמש אך ורק לצורכי האזור הגלילי.

יהודה זמרת: משהו דומה להיטלי השבחה.

ערן ניצן: זו הכוונה, אבל אתה צריך להיזהר מהשלכות של תשלומי הארנונה על המס.

אריה בר: אין לך ארנונה.

אריה בר: אל תהיה מוטרד, לא יהיה לך כסף.

יהודה זמרת: זה קיים בהיטלי השבחה.

יהודה זמרת: זה כמו תשלומי חינוך.

מאיר שטרית: אני מבקש להוסיף סעיף, שהתניית הסמכות להטיל ארנונה ולהתקין חוקי עזר בשטח גלילי, ככל שמדובר בשטח גלילי בחזקת מערכת הביטחון לרבות חברות ביטחוניות או יחידות סמך למשרד ראש הממשלה, שעיקר עיסוקן בביטחון המדינה, הדבר ייעשה בהסכמת ראש הממשלה או שר הביטחון לפי נסיבות העניין.

מאיר שטרית: יש סיבה להוספת הסעיף הזה.

מאיר שטרית: יש מקרים בהם אנו לא מעוניינים שבהם יהיו חוקי עזר.

מאיר שטרית: אני אעביר ניסוח משפטי מסודר שיכסה את העניין הזה.

אריה בר: יש לי תשובה למשרד התחבורה.

אריה בר: בשטח המוניציפאלי האחריות היא על רשות העיר ועל ועדת בניין ערים של אותה עיר.

אריה בר: להעביר את הסמכות לגוף שהוא לא אחראי, זה לא אפשרי.

אריה בר: לכן, חובתם לתאם את הדברים.

אריה בר: כאשר יש כביש שחוצה את מדינת ישראל, האם ייתכן מצב שבו יהיה גוף אחד שיאשר על חשבון רשויות אחרות?

אריה בר: זה לא הגיוני.

אריה בר: צריך לתאם את הדברים עם אותה רשות שבה עובר הכביש.

כתוב: "שירותים שיסופקו", אבל לא ברור מי מספק השירותים.

אריה בר: המנהלה.

זו רק אופציה אחת.

יהודה זמרת: השר יקבע, ככל שאין מנהלה, מי יספק את השירותים.

יש אפשרות ששירותים מסוימים יסופקו על ידי עיריות כפולות בשטח הגלילי.

צריך ליצור התאמה ברורה בין הסכום שהן מקבלות עבור אספקת השירותים, לעלות השירותים שהן מספקות.

אריה בר: אולי אנו רוצים לתת להם יותר.

זו בעיה.

אריה בר: למה?

יהודה זמרת: כתוב: סכום שישולם לה בשל השירותים.

אופיר פינס-פז: מה לגבי נושא האכיפה וניקיון של שטחים גליליים?

יהודה זמרת: אנו יכולים להטיל זאת על הרשות.

אופיר פינס-פז: איזו רשות?

יהודה זמרת: אני אתן לכם דוגמא.

יהודה זמרת: היינו נוכחים הרבה בנגב.

יהודה זמרת: נניח שיש בעיה של נחל זורם בשטח גלילי.

יהודה זמרת: היתושים לא מבחינים בין השטחים.

יהודה זמרת: אני אומר למועצה שסובלת לבצע את העבודה, להדביר נגד יתושים, ואנחנו נממן את זה.

יהודה זמרת: אין טעם, שאני אקח קבלן פרטי.

יהודה זמרת: אני מסמיך אותה ונותן לה כסף.

אופיר פינס-פז: מה עם ניקיון?

מאיר שטרית: אותו דבר.

יהודה זמרת: השאלה היא איפה.

אופיר פינס-פז: יש חופים שהם לא בראשות אף רשות מקומית.

אופיר פינס-פז: מה אתה עושה?

אריה בר: צריך להבדיל בין התכנון לבין בעלות הקרקע.

אריה בר: האחריות של הניקיון היא על בעל הקרקע.

אריה בר: אם הקרקע היא קרקע מדינה, האחריות היא על המדינה.

אריה בר: לכן, היא צריכה לשמור עליו, לנקות אותו ולגדר אותו.

אריה בר: זה תפקידה ולא תפקיד משרד הפנים.

אופיר פינס-פז: מי אוכף את זה?

אריה בר: אנחנו.

אריה בר: על הניקיון לא אנחנו אחראים.

אופיר פינס-פז: איפה מוזכר הצד של האכיפה בשטחים הגליליים?

יהודה זמרת: האכיפה מוזכרת בחוקים.

אופיר פינס-פז: האם יש שינויים בסעיף 34?

יהודה זמרת: אנו מחזירים את התקציב לקופת המדינה.

צריך להוסיף סעיף שבמקום שבו יש מגורים כדין אי אפשר לעשות שטח גלילי.

יהודה זמרת: למה צריך למחוק את זה?

יהודה זמרת: עכשיו יהיה כתוב שרק אם תהיה אספקת שירותים תהיה גביית ארנונה, מבלי להתייחס לאחד על אחד כי זה מס.

יהודה זמרת: כלומר, הוא לא יפעיל את סמכותו להטלת מסי ארנונה, אלא אם כן הפעיל את סמכותו בסעיף 6 והטיל שירותים.

לא הבנו מה סוכם.

אופיר פינס-פז: אין כדין.

האם אפשר להכריז על שטח גלילי במקום בו יש מגורים?

אופיר פינס-פז: האם אתה מתייחס להכרזה חדשה או למצב קיים?

במצב קיים.

אופיר פינס-פז: במצב קיים אנחנו מדברים על סטטוס קוו.

אופיר פינס-פז: לא נוגעים בזה.

אופיר פינס-פז: לגבי סעיף 35 אין הערות.

אופיר פינס-פז: מה לגבי סעיף 36.

יהודה זמרת: תחזור המילה "כדין".

עידו בן יצחק: אמרנו גם שנקבע מי מספק את השירותים.

אופיר פינס-פז: מה לגבי סעיף 37?

מאיר שטרית: מוסיפים בסעיף 2 סעיף ד – מניעת עבר פלילי.

יהודה זמרת: אנו נשב אתכם על הניסוח של הסעיפים.

מאיר שטרית: לגבי תקופת כהונה של מנהלה אני מציע 4 שנים ולא 5 שנים.

כמו עירייה.

מאיר שטרית: אני חושב שזה צריך להיות פחות מעירייה.

אופיר פינס-פז: למה?

אריה בר: כי אם מישהו לא מתפקד, זו בעיה.

אופיר פינס-פז: אז תחליף אותו.

אריה בר: צריך לעשות שימוע, אחר כך הוא הולך לבית דין לעבודה ואי אפשר להחליף אותו.

אופיר פינס-פז: בסדר.

אופיר פינס-פז: נחליט על 4 שנים תקופת כהונה.

אופיר פינס-פז: אנחנו עוברים לפרק הבא.

אופיר פינס-פז: פרק חמישי – אזורים משותפים

עידו בן יצחק: קורא סעיפים 38-39: 38.

עידו בן יצחק: השר, בכפוף להוראות פרק זה, רשאי להכריז בצו כינון כי אזור המצוי בתחום עיריה אחת או יותר, אזור המצוי בשטח גלילי או אזור המצוי גם בתחום עיריה אחת או יותר וגם בשטח גלילי, שלא נכלל בו שטח המיועד למגורים, יהיה אזור משותף לשתי עיריות או יותר (בחוק זה – העיריות החברות באזור המשותף).

עידו בן יצחק: 39.

עידו בן יצחק: (א)לא יכריז השר בצו על כינונו של אזור משותף אלא לאחר שהוגש לו, בהתאם לפנייתו, דוח של ועדת הבדיקה בענין זה.

עידו בן יצחק: (ב)

עידו בן יצחק: על דוח ועדת הבדיקה יחולו הוראות סעיפים 13(ב) ו-18(ג), בשינויים המחויבים, והוא יתייחס גם לנושאים המפורטים בסעיפים 40 עד 42.

עידו בן יצחק: (ג)הוגש דוח ועדת הבדיקה יועבר העתק ממנו לעיריות הנוגעות בדבר ותינתן להן ההזדמנות להעלות את טענותיהן בתוך תקופה שלא תעלה על 60 ימים.

אריה בר: מה זה סעיף 40?

עידו בן יצחק: הוראות לגבי התחום, הניהול וחלוקת הכנסות והוצאות.

יהודה זמרת: זה סעיף 42 אבל לא סעיפים 40-41.

עידו בן יצחק: לפי סעיף 41 היא תחליט אם כן יוקם איגוד ערים או לא.

מאיר שטרית: למה זה עניין של ועדת הבדיקה?

היא צריכה להמליץ.

מאיר שטרית: היא צריכה להמליץ אם לעשות או לא לעשות.

מאיר שטרית: השר יחליט אם להקים איגוד ערים.

מאיר שטרית: האם בוועדת הבדיקה יש אנשי מקצוע שיכולים להחליט אם צריך או לא צריך איגוד ערים?

אריה בר: הוועדה לא מטיילת בארץ ומביאה הצעות.

אופיר פינס-פז: האם מדובר על הוועדה הסטטוטורית?

אריה בר: כן.

אריה בר: נותנים לה מטלה, והיא צריכה לבדוק אותה.

מאיר שטרית: אין לי בעיה שתוסיפו את סעיף 42, אבל לא את סעיפים 40-41.

עידו בן יצחק: קורא סעיפים 40-42: 40.

עידו בן יצחק: בצו כינון האזור המשותף ייקבע תחום האזור המשותף, והשר יתקן את צווי הכינון של העיריות הנוגעות בדבר בהתאם.

עידו בן יצחק: 41.

עידו בן יצחק: (א)על אף הוראות חוק איגודי ערים, רשאי השר להורות שבאזור משותף הכולל יותר משטח עיריה אחת, יוקם איגוד ערים לניהול האזור המשותף; השר יהיה רשאי להורות על הקמת איגוד ערים כאמור, גם כאשר האזור המשותף נכלל בתחום עיריה אחת וזאת אם נוכח שאותה עיריה לא תוכל לנהלו כראוי; הוקם איגוד ערים באזור הכולל שטח גלילי, יקבע השר את הרשויות המקומיות שיהיו כלולות באיגוד הערים.

עידו בן יצחק: (ב)נכלל האזור המשותף בתחום איגוד ערים, יוקנו לאיגוד כל הסמכויות והתפקידים המסורים לעיריה לפי כל דין, ובכלל זה הסמכות להטיל ארנונה, ככל שלא נקבע אחרת בצו הכינון של האזור המשותף, ולעיריה לא יהיו נתונים עוד הסמכויות והתפקידים כאמור אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בצו הכינון.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: היה האזור המשותף שטח הכלול בתחום שיפוטה של עיריה אחת, ולא הורה השר על הכללתו בתחום איגוד ערים רשאי הוא ליתן הוראות בדבר הסמכויות שלא תוכל אותה עיריה להפעיל ובדבר הפעולות שלא תוכל אותה עיריה לעשות אלא אם כן קיבלה לכך את הסכמת העיריות האחרות החברות באזור המשותף.

עידו בן יצחק: 42.

עידו בן יצחק: בצו כינון האזור המשותף יקבע השר הוראות בין השאר בענינים אלה: (1)

עידו בן יצחק: חלוקת ההוצאות הדרושות להקמתו, לאחזקתו ולניהולו של האזור משותף בין העיריות החברות בו, בהתחשב בין השאר בהוצאות שהוצאו בידי העיריה לפיתוח השטח, טרם הכרזתו כאזור משותף; (2)חלוקת ההכנסות מארנונה, אגרות, היטלים, ותשלומי חובה אחרים המוטלים על הנכסים באזור המשותף לפי כל דין, והמשתלמים לקופת העיריה אשר יוותרו, לאחר תשלום ההוצאות הדרושות להקמתו, לאחזקתו ולניהולו של האזור, בין העיריות החברות באזור המשותף, בהתחשב בין השאר בהוצאות שהוצאו בידי העיריה לפיתוח השטח, טרם הכרזתו כאזור משותף; (3)

עידו בן יצחק: שיעור הארנונה באזור המשותף.

אריה בר: יש לי הערה לגבי המילים: בהתחשב בין השאר בהוצאות שהוקצו בידי העירייה לפיתוח השטח.

אריה בר: זה לא בא בחשבון.

אריה בר: אין רשות מקומית שלא גובה כספי פיתוח.

אופיר פינס-פז: איך היא גובה?

אריה בר: באגרות, בהיטלים, דמי השבחה, תשלומים של רשויות.

אריה בר: ברגע שאתה אומר את המילים האלה, אתה נותן לאותה רשות, שלא מעוניינת, את האפשרות לתקוע אותך שנים רבות.

אופיר פינס-פז: למה?

אריה בר: כי היא רוצה כסף.

אריה בר: היא תביא לך חשבונות, ואתה צריך לחפש מי השתתף ומתי השתתף.

מאיר שטרית: מי שירצה לקחת אזור תעשייה ולחלק את ההוצאות שלו בין העיריות הערביות שאין להן בכלל הכנסות, ויביא אישורים שיש להן מלא הכנסות.

מאיר שטרית: הוא יגיד: אני גרתי באזור תעשייה.

מאיר שטרית: אם אתה רוצה לקחת את אזור התעשייה, תשלם לי פיצויים במאות מיליונים.

מאיר שטרית: בחיים לא יהיה דבר כזה.

קריאה: אני ממרכז המועצות האזוריות.

קריאה: אני רוצה לתת לדוגמא את כל מה שקשור לביוב.

קריאה: לצורך נושא הביוב נלקחות הלוואת ל-15 שנה, שאותן מחזירה הרשות המקומית ואי אפשר שלא להתחשב בזה.

מאיר שטרית: אבל זה חל גם על רשות מקומית ולא רק על מועצה אזורית.

קריאה: על כל רשות זה חל.

קריאה: אתם אומרים, שברגע שעשיתי את הפיתוח כבר גביתי את כל הכסף.

אריה בר: זה לא מדויק.

מאיר שטרית: מאיפה הרשות מחזירה את ההלוואות.

אריה בר: המקרה שאת מציגה הוא רק כאשר רשות מימנה מימון ביניים את עבודות הפיתוח לפני הכנסות.

אריה בר: אין דבר אחר.

קריאה: אנחנו מקבלים 100% הלוואה.

מאיר שטרית: היא מוחזרת בתוך משרד הפנים.

מרדכי וירשבסקי: אני רציתי להבין, בשביל מה יש התערבות.

מאיר שטרית: אני אומר לך.

מאיר שטרית: באיזו מועצה אזורית הקימו עסק ענק, שמכניס מיליונים רבים של מסים למועצה אזורית קטנה.

מאיר שטרית: לוד רמלה, שנמצאים על ידם, לא מקבלים גרוש מזה.

מאיר שטרית: זה לא צודק.

מאיר שטרית: כל העובדים באים משם, ואת כל השירותים מספקים משם.

מאיר שטרית: האם זה לא צודק לחלק את ההכנסות בין כולם?

מאיר שטרית: זה צודק.

אריה בר: יותר מזה, הארנונה שם יותר נמוכה מאשר בלוד.

מאיר שטרית: והם מורידים את הארנונה כדי שהתעשיות לא ילכו ללוד אלא רק לאייר פורט סיטי.

מאיר שטרית: ועכשיו יוזמים עוד מרכזים כאלה גדולים.

אופיר פינס-פז: האם התשובה הזו מספקת אותך, מר וירשבסקי?

מרדכי וירשבסקי: לא.

מרדכי וירשבסקי: אין שום תמונה ברורה, באיזה מקרים יעשה זאת השר, האם הוא לבד יעשה את זה, האם תהיינה ועדות בדיקה וכו'.

מאיר שטרית: אתה לא קראת את החוק.

מרדכי וירשבסקי: אני גרופי שלך, אבל אם אתה אומר 6 פעמים שאתה לא יכול לשנות את החוק, אז כדאי להביא את זה עכשיו למליאה ולהעביר את זה בקריאה שלישית.

מרדכי וירשבסקי: אני כאזרח שואל שאלה.

מאיר שטרית: אני לא אמרתי שאני לא יכול לשנות את החוק.

מאיר שטרית: אמרתי, שאתה לא קראת את החוק.

מרדכי וירשבסקי: אני קראתי אותו ואני לא מבין.

מרדכי וירשבסקי: אני הייתי מציע לעשות פרוצדורה הרבה יותר מפורטת, כדי שאנשים יבינו את מטרת החוק.

בנימין שעיה: אנחנו גאים שנותנים דוגמאות מהמועצות האזוריות.

בנימין שעיה: אני נולדתי בעיר רמת גן, שיש לה המון הכנסות.

בנימין שעיה: העיר הקרובה אליה היא בני ברק.

בנימין שעיה: האם הכוונה היא להעביר מרמת גן לבני ברק, או ההפך?

אריה בר: באזור משותף כן.

בנימין שעיה: האם מאחורי החוק הזה עומדת מגמה, שכל ההכנסות מכל אזורי התעסוקה ייכנסו לחבית אחת ומשרד הפנים יחלק את זה?

אריה בר: לא.

אופיר פינס-פז: זה כן.

אופיר פינס-פז: אני הייתי שר פנים.

אופיר פינס-פז: זה מה שהיה קורה.

יעקב מרגי: האם אתה רוצה להגיד לי שמישהו יעז סוף-סוף לגעת בבאר טוביה?

בנימין שעיה: למה באר טוביה ולא רמת גן?

אופיר פינס-פז: גם רמת גן.

אופיר פינס-פז: אם היתה באה לכאן הצעה במישור העקרוני, שיש סמכות לשר הפנים להתחיל להעביר מרשות אחת לשנייה, זה היה בסדר.

יעקב מרגי: אנחנו עדיין לא מצאנו שעירייה חונקת עיר אחרת.

יעקב מרגי: מצאנו מועצה אזורית שעוטפת יישוב ולא נותנת לו להתפתח.

יעקב מרגי: לדוגמא, באר טוביה וקריית חביב.

בנימין שעיה: יש גם דוגמאות אחרות של ערים שחונקות ערים.

אופיר פינס-פז: התשובה לשאלה שלך, היא כן.

אופיר פינס-פז: זה לא מיועד רק למועצות אזוריות, אלא גם לערים גדולות ומבוססות מול ערים קטנות ועניות.

אופיר פינס-פז: זה מכשיר חשוב מאוד בידי שר פנים, כדי לנווט באופן יותר נכון ויותר צודק את השלטון המקומי בישראל.

אריה בר: התעסוקה המקומית פסה מהעולם.

אריה בר: אין דבר כזה שלכל יישוב יהיה אזור תעסוקה.

אריה בר: התעסוקה חייבת להיות אזורית.

אריה בר: כאשר התעסוקה היא אזורית חייבת להיות חלוקת הכנסות.

אריה בר: לכן, מבחינת מדינת ישראל ומבחינת מתן השירותים ויכולת תפקוד של הרשויות המקומיות, החלוקה המבוצעת בחוק היא נכונה מכל הבחינות.

יהודה זמרת: בהצעה נכתב, כי בשטח לא ייכללו שטחים שנכללו בתוכנית מתאר מקומית או בתוכנית מפורטת למגורים.

יהודה זמרת: זו לא הכוונה.

יהודה זמרת: הציעו פה למחוק את המילים: "מקומית או מפורטת" ולכתוב רק "תוכנית", אבל תוכנית יכולה להיות גם תוכנית מתאר ארצית שסימנה שטח לאזור בינוי עתידי.

יהודה זמרת: ייתכן והאזור הזה מאפשר גם הקמת אזורי תעשייה.

יהודה זמרת: לכן, יוצר מצב שבו אפשר להקים אזור תעשייה, אבל לכאורה זה אזור למגורים.

יהודה זמרת: אנו מתכוונים למה שכבר נמצא בתוכנית מתאר מקומית או מפורטת.

יהודה זמרת: תזכור, שאם זה אזור תעשייה, אז יש בו תוכנית מקומית מאושרת לתעשייה.

יהודה זמרת: לכן, לא נכון לכתוב את זה.

מאיר שטרית: מה אתה מציע?

יהודה זמרת: להשאיר את המילים האלה.

מאיר שטרית: צודק.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לסכם את הפרק הזה.

יהודה זמרת: בסעיף 38 צריך לבטל את המחיקה.

יהודה זמרת: הם רצו להגיד: תוכנית כלשהי.

יהודה זמרת: באזור עירוני אפשר לעשות הרבה שימושים.

יהודה זמרת: מה המשמעות, האם זה אזור למגורים או לא אזור למגורים?

אופיר פינס-פז: את סעיף 39 אתם מקבלים.

מאיר שטרית: בסעיף ב' אנחנו מבטלים את הסעיפים 40-42 וכותבים רק 42.

מאיר שטרית: האחרים הם לא רלוונטיים.

אופיר פינס-פז: מה לגבי סעיפים 40-41?

מאיר שטרית: אין הערות.

איגוד ערים לא מוסמך לגבות ארנונה, וכאן מציעים להסמיך אותו לגבות ארנונה.

זה בסדר, אבל יהיה צורך בהוספת סעיף מפורט, שמגדיר את השינויים המחויבים.

כרגע אין הסדר באיגוד ערים לקביעת ארנונה.

צריך לקבוע ועדת ערר וכו'.

יהודה זמרת: יהיה גם צורך לקבוע ועדת ערר לשטחים גליליים לצורך גביית ארנונה.

זה לא רק ועדת ערר לארנונה.

יש לך גם את כל מנגנון האכיפה והגבייה.

אני מציע לך להוסיף סעיף, כפי שקבעת לגבי שטחים גליליים, שבו סמכות לשר להסדיר את הסמכות הזו.

חנא סוייד: האם העניין של כפל גבייה סגור?

יהודה זמרת: כן.

יהודה זמרת: ברגע שיש רשות אחת, לשנייה אין כבר סמכות.

יהודה זמרת: בסעיף 41 נאמר: לעירייה לא יהיו נתונים עוד הסמכויות והתפקידים כאמור מהרגע שהוקם איגוד.

אופיר פינס-פז: בסעיף 42 אנו מקבלים את נוסח הממשלה ומורידים את התוספת.

אופיר פינס-פז: פרק שישי – רובע עירוני

עידו בן יצחק: קורא סעיפים 43-45: 43(א)בעיריה שמספר תושביה הוא 100,000 לפחות רשאית מועצת העיריה לקבוע שאזור פלוני הכלול בתחומה יהיה רובע עירוני, ובלבד שאזור זה הוא שטח קרקע רצוף שמתגוררים בו 10,000 תושבים לפחות.

עידו בן יצחק: (ב)

עידו בן יצחק: על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאית מועצת עיריה לקבוע שאזור בתחומה יהיה רובע עירוני אף אם לא מתקיימים בעיריה או באזור התנאים המפורטים באותו סעיף קטן כולם או חלקם, אם העיריה היא עיריה מאוחדת.

עידו בן יצחק: 44.

עידו בן יצחק: (א)

עידו בן יצחק: לא תכריז מועצת העיריה על רובע עירוני אלא לאחר שהובאו לפניה המלצות ועדה ציבורית שמונתה על ידה לשם כך.

עידו בן יצחק: (ב)הוגשה לעיריה בקשה לקבוע רובע עירוני החתומה בידי 20% לפחות מתושבי אזור שמתקיימים בו התנאים המפורטים בסעיף 43, שהם בעלי זכות בחירה לעיריה, תמנה המועצה ועדה ציבורית לבחינת הבקשה.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: הוועדה הציבורית תהיה בת חמישה חברים, וזה הרכבה: (1) בעל תואר אקדמי בתכנון ערים או באדריכלות שיש לו ניסיון מוכח של חמש שנים לפחות בתחום זה; (2)

עידו בן יצחק: בעל תואר אקדמי בתחום הסוציולוגיה שיש לו ניסיון מוכח של חמש שנים לפחות בתחום זה; בעל תואר אקדמי בתכנון ערים או באדריכלות שיש לו ניסיון מוכח של חמש שנים לפחות בתחום זה; בעל תואר אקדמי בתחום הסוציולוגיה שיש לו ניסיון מוכח של חמש שנים לפחות בתחום זה; (ד)

עידו בן יצחק: המועצה תמנה את יושב ראש הוועדה מבין חבריה.

עידו בן יצחק: (ה)הוועדה הציבורית תגיש את המלצותיה למועצת העיריה, אשר תדון בהן בתוך 60 ימים מיום הגשתן; המלצות הוועדה יתייחסו בין השאר ליכולתה של העיריה לאפשר את פעילותו של הרובע העירוני.

עידו בן יצחק: 45.

עידו בן יצחק: (א)הוכרז רובע עירוני לפי הוראות חוק זה, יהיה לו ועד שייקרא ועד הרובע.

עידו בן יצחק: (ב)ועד הרובע ימנה שבעה חברים אשר יבחרו באופן שקבע השר, ובלבד שבחירות כאמור יהיו כלליות, ישירות, שוות, חשאיות ויחסיות.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: כשיר להתמודד בבחירות לועד הרובע מי שהוא תושב הרובע ובעל זכות בחירה לעיריה.

עידו בן יצחק: (ד)

עידו בן יצחק: חברי ועד הרובע לא יהיו זכאים לשכר, לגמול השתתפות בישיבות או להחזר הוצאות בעד פעילותם.

אופיר פינס-פז: זה חשוב, כי בירושלים יש בעיה ברובעים.

יהודה זמרת: אנחנו קבענו סמכות לשר.

יהודה זמרת: זה בדרך כלל כמו שיש ברשויות.

יהודה זמרת: אני לא יודע אם בגלל המאפיינים של רובע העירוני, ירצו משהו שונה.

עידו בן יצחק: קורא סעיפים 46-48: 46.

עידו בן יצחק: לוועד הרובע יהיו סמכויות אלה: (1)

עידו בן יצחק: תינתן לו הזדמנות להעיר את הערותיו לכל הצעת חוק עזר שמבקשת העיריה להתקין; (2)

עידו בן יצחק: הוא יהיה רשאי להציע לעיריה להתקין חוקי עזר שיחולו בתחום הרובע; (3)

עידו בן יצחק: תינתן לו הזדמנות להעיר את הערותיו לכל בקשה להקצאת קרקע לצורכי ציבור בתחום הרובע; (4)הוא יהיה רשאי להגיש התנגדות על פי סעיף 100 לחוק התכנון והבניה לכל תכנית בתחום הרובע ועל אף האמור בכל דין יהיה פטור מתשלום אגרה על ערר לפי סעיף 12א לחוק התכנון והבניה.

עידו בן יצחק: 47.(א)

עידו בן יצחק: במסגרת התקציב השנתי של העיריה, תקבע מועצת העיריה את תקציבו של כל רובע שהכריזה עליו לפי סעיף 44, ואת הפעולות שרשאי ועד הרובע לבצע במסגרת תקציב הרובע.

עידו בן יצחק: (ב)ועד הרובע יודיע לעיריה אילו מהפעולות שנקבעו בידי המועצה הוא מבקש שיבוצעו עבורו במהלך שנת הכספים.

עידו בן יצחק: (ג)

עידו בן יצחק: הפעולות שאותן ביקש ועד הרובע לבצע כאמור בסעיף קטן (ב) יבוצעו בידי העיריה על פי כל דין, מתוך תקציב ועד הרובע ויחולו עליהן הוראות כל דין החלות על פעולה של העיריה.

עידו בן יצחק: על חבר ועד רובע יחולו הוראות סעיף 61 לענין מסמכים של העיריה הנוגעים לרובע העירוני, ובכלל זה מסמכים שענינם ביצוע פעולות כאמור בסעיף 47(ב) בידי העיריה.

עידו בן יצחק: 48.

עידו בן יצחק: (א) מועצת עיריה רשאית להחליט, ברוב חבריה, על ביטול רובע עירוני אם ראתה שאין עוד הצדקה לקיומו.

עידו בן יצחק: (ב)לא תחליט המועצה על ביטול רובע אלא לאחר שהובאו בפניה המלצות ועדה ציבורית כאמור בסעיף 44 לענין זה, ולאחר שנתנה לוועד הרובע הזדמנות להשמיע את טענותיו לפניה.

אופיר פינס-פז: אני בעד עניין הרובעים.

אופיר פינס-פז: זה מכשיר מוניציפאלי חשוב.

אופיר פינס-פז: יש הרבה עיריות גדולות בעולם שמתנהלות בשיטת רובעים.

אופיר פינס-פז: לונדון היא דוגמא מובהקת.

אופיר פינס-פז: אני חושב, שאת ירושלים, בירת ישראל, יהיה הרבה יותר נכון לנהל בשיטת רובעים.

אופיר פינס-פז: העובדה שאנו עושים דברים חקיקה יותר שלם, תעזור לטפח את הכיוון הזה.

יעקב מרגי: בירושלים יש מנהלות.

אופיר פינס-פז: זה לא סטטוטורי.

יהודה זמרת: הן פועלות כעמותות.

אריה בר: זה רובעים בכאילו.

אופיר פינס-פז: במסגרת איחוד של יהוד ונווה מונסון, אני הכרזתי על נווה מונוסון כרובע עירוני.

אופיר פינס-פז: עניין הרובעים הוא לא משחק.

אופיר פינס-פז: לא כל אחד יכול לבוא ולהציע להקים או לבטל רובע.

אופיר פינס-פז: רק ראש העיר יוכל להביא הצעה כזו למועצת העירייה.

אופיר פינס-פז: בסוף זה צריך לעבוד.

אופיר פינס-פז: זה לא מכשיר לאומתי.

אופיר פינס-פז: אותו דבר גם לגבי הביטול.

אופיר פינס-פז: אני לא מסכים שינסו לבטל פעמיים בשבוע.

אופיר פינס-פז: לכן, אני מציע להוסיף, שראש העיר מציע וראש העיר מבטל, ברוב חברי המועצה.

מאיר שטרית: אני תמים דעים איתך.

מאיר שטרית: בסעיף 43 ניתן לומר: "בעירייה שמספר תושביה הוא 100,000 לפחות, רשאית מועצת העירייה על פי הצעת ראש העיר..".

מאיר שטרית: כך גם בסעיף 43ב.

מאיר שטרית: כך גם בסעיף 44ה.

אופיר פינס-פז: בעיני זה שיבואו תושבים ותהיה החתמה, זה חשוב.

אופיר פינס-פז: ראש העיר לא יכול להתעורר בבוקר עם גחמה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להציע, שיהיה מסלול שבו התושבים פונים לראש העיר עם 20% חתימות, ואז זה יהיה סוג של סטרטר.

אופיר פינס-פז: אז ראש העיר רשאי לשקול בקשה.

אריה בר: צריך לשנות את זה כך, שראש העיר ימנה ולא חברי המועצה.

נועה בן אריה: וזה גם לא יהיה לתנאי להקמת הוועדה הציבורית.

נועה בן אריה: סעיף ב מדבר על הקמה, שזה סטרטר להקמה בוועדה ציבורית.

מאיר שטרית: אם הוגשה בקשה, ראש העיר יחליט.

אריה בר: תמנה המועצה בהמלצת ראש העיר על ידי ראש העיר.

שרה סלע: הניסוח המקורי עונה על הצרכים.

מאיר שטרית: של מי?

שרה סלע: לטובת התושבים.

אופיר פינס-פז: האם אתם רוצים בשכונה החדשה במעמד של רובע?

שרה סלע: ממש לא, לא בשלב הזה.

שרה סלע: אולי בעוד 10 שנים כאשר היא תגיע ל-100,000 תושבים.

אופיר פינס-פז: יש כאן סעיף שלא מחייב 100,000 תושבים.

שרה סלע: בעירייה מאוחדת.

שרה סלע: הנקודה היא שסטרטר יכול להגיע באמצעות ראש העיר, או באמצעות התושבים דרך חברי המועצה.

שרה סלע: לכן, הניסוח המקורי: "רשאית מועצת העירייה", כולל גם את ראש העיר וגם את חברי המועצה.

אריה בר: לא.

אריה בר: אני אתן לך דוגמא של כמה רשויות, ששם מחליט רק ראש העיר והמועצה היא נפרדת.

שרה סלע: זו מהות הדברים.

מאיר שטרית: מהות הדברים היא שראש עיר יחליט.

אופיר פינס-פז: מי פה נמצא מעיריית יהוד?

אילן שביט: הבעיה בהצעה הנוכחית, היא שאין בשורה לאיחוד רשויות.

אילן שביט: יש מסלול להקמת רובע בעיר שרוצים לעשות תוכנית רובעית.

אילן שביט: אין פה בשורה ליישובים מתאחדים, ששר הפנים רוצה להגיד להם מראש שהם יקבלו רובע עירוני.

אילן שביט: הפררוגטיבה היא בידי העיר שממזגים אותה איתה.

אילן שביט: בואו ניקח דוגמא של פרוק אפעל.

אילן שביט: נניח ששר הפנים יגיד לרמת אפעל: אתם תקבלו רובע עירוני ותתאחדו עם רמת גן.

אילן שביט: הוא לא יוכל להגיד את זה, כי עיריית רמת גן מתנגדת לנושא של רובעים.

אופיר פינס-פז: האם אתה מעלה על דעתך, שאני הייתי מחליט על נווה מונסון כרובע כאשר ראש העירייה אומר לי שהוא מתנגד?

אופיר פינס-פז: האם הייתי כופה עליו את זה?

אופיר פינס-פז: מה היה יוצא מזה?

אילן שביט: חלק גדול מהאיחודים בשנת 2003 לא התבצע בדיוק בגלל הסיבה הזו, משום שלא יכלו להביא בשורה ליישובים.

מאיר שטרית: ממש לא.

אופיר פינס-פז: העובדה היא, שבסופו של דבר היתה הסכמה רחבה ביהוד לקלוט את נווה מונסון כרובע עירוני.

אופיר פינס-פז: ההסכמה הזו השתלבה במגמה שלי.

איתן פולק: ההצעה הזו מכניסה את ועד הרובע לסיטואציה של יישוב קהילתי שהיה קיים.

איתן פולק: אני נכנסתי לכיסא של ראש המועצה, והמשכנו את אותו מהלך.

איתן פולק: בשום שלב אנו לא מרגישים מעורבות פוליטית בתוך העשייה שלנו.

איתן פולק: הצעת החוק הזו נותנת לראש העיר את האפשרות לבטל את ועד הרובע שנוסד בצורה שלנו.

איתן פולק: מהבחירות הבאות אנחנו בתוך המשחק הפוליטי, כי יכול להיות מצב שייבחר ראש עיר שלא ימצא חן בעיניו העניין.

אריה בר: האם חברי המועצה הם פקידים של הברון?

אופיר פינס-פז: מה אתה מציע?

איתן פולק: שזה יהיה באישור שר הפנים.

אופיר פינס-פז: אם ראש רשות באיחוד רוצה לבטל את מעמד הרובע, הוא יצטרך רוב במועצת העיר באישור שר הפנים.

יהודה זמרת: לתקופה מסוימת.

מרדכי וירשבסקי: רובע זה דבר חיוני וחשוב.

מרדכי וירשבסקי: השאלה שמטרידה אותי, היא האם יש צורך בפתרון.

מרדכי וירשבסקי: בתל אביב השכונות המבוססות ירוצו לזה, יהיו להם רובעים, חוקי עזר וכל מיני צ'ופרים, ושכונות עניות יותר לא יוכלו להתמודד עם הדבר הזה.

מרדכי וירשבסקי: זה יכול ליצור בעיה חברתית לא פשוטה.

מרדכי וירשבסקי: העיקרון מקובל, השאלה היא האם לא צריך לגשת בצורה אחרת.

מרדכי וירשבסקי: אולי צריך להציע תוכנית רובעים.

אופיר פינס-פז: אני מציע שיהיה מצב ביניים ומצב כולל.

אופיר פינס-פז: ראש העיר יוכל להצהיר על רובע אחד מקסימום שניים בנסיבות מיוחדות.

אופיר פינס-פז: אם הוא רוצה ללכת על יותר משתיים, הוא חייב ללכת על הכל.

אופיר פינס-פז: אחרת עלול להיות מצב של אפליה.

אופיר פינס-פז: ניקח את באר שבע לדוגמא.

אופיר פינס-פז: ברגע שהיו לוקחים החלטה שרק בשכונה ד' ובשכונה ו' יש רובעים ובכל היתר לא, מה זה ייצור?

אריה בר: זה לא יכול להתקיים.

אריה בר: ראש העיר צריך לתת דין וחשבון לתושביו.

אריה בר: ראש עיר נורמאלי יכין תוכנית רובעים לכל העיר.

אריה בר: אולי זה לא ילך לפי שכונות, כי הוא יחבר כמה שכונות.

אריה בר: זה כבר עניין של גודל, עניין של הרכב אוכלוסייה.

אריה בר: צריך להשאיר את זה להבנתם של ראש העיר וחברי המועצה, שהם נבחרו על ידי התושבים.

עירית קובו: בסעיף 44 מדברים על אנשי מקצוע.

עירית קובו: חלק מהעניין הוא שיהיו אנשי מקצוע שיהיו לצד ראש העיר וייעצו לו.

עירית קובו: אני מציעה, להוסיף את העובד הסוציאלי הקהילתי, שזה איש מקצוע שהמומחיות שלו היא רלוונטית.

אופיר פינס-פז: או בתחום הסוציולוגיה.

יהודה זמרת: אפשר גם זה וגם זה ולהשאיר שתי חלופות.

עירית קובו: בתנאי שתגדיר את תחום המומחיות שיהיה רלוונטי.

מאיר שטרית: או עובד סוציאלי, או עובד קהילתי בעל ניסיון של 5 שנים לפחות.

עירית קובו: זו הגדרה טובה.

יהודה זמרת: לעובד קהילתי אין לנו הגדרה.

עירית קובו: יש לזה הגדרה בתע"ס.

יהודה זמרת: זה לא מקור.

משה כחלון: אני תומך.

יעקב מרגי: יש לי סיוט מהקדנציה הקודמת, של הרזה שהרים את השמן.

יעקב מרגי: ייתכן כי מחר ראש עיר יחזק אזור מסוים, ויפתח אותו על חשבון חלק גדול מהעיר.

יעקב מרגי: לאחר מכן האוכלוסייה החזקה תגיד: אני משלמת מחיר כבד, אני מחזיקה את כל העיר, ולכן אני רוצה להקים רובע.

מאיר שטרית: ראש העיר יכול לעשות זאת גם היום ללא הסעיף של הרובעים.

מאיר שטרית: תבדוק את רמת אביב ואת שכונת התקווה.

יעקב מרגי: אני רוצה להכביד עליו.

מאיר שטרית: ככה אתה לא מכביד עליו.

מאיר שטרית: פה אתה קובע מגבלות.

מאיר שטרית: אתה אומר לו שהוא צריך החלטה של מועצת העיר להקים רובע, ששם יש נציגים מכל הרובעים.

מאיר שטרית: נגיד שאתה חבר מועצה בבאר שבע ומחר מקימים רק בשכונת רמות רובע.

מאיר שטרית: מיד תקום ותגיד: מה איתנו?

מאיר שטרית: בשביל זה אתה חבר מועצה.

מאיר שטרית: האיזון הפוליטי הוא מאוד רגיש.

מאיר שטרית: אני לא יודע, כמה מכם היו ראשי ערים.

מאיר שטרית: אני הייתי הרבה שנים ראש עיר, ועבדתי עם ועדי שכונות והתייחסתי אליהם כאל רובעים.

מאיר שטרית: זה מאוד עוזר לראש העיר, כי ראש עיר טוב עובד נכון גם בלי הגדרה של רובע.

מאיר שטרית: יש הרבה ועדי שכונות נבחרים.

אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה לעשות איחוד עם עומר, תן לעומר רבע.

מאיר שטרית: גם אם אין רובעים, בכל שכונה יש ועדי שכונות שנבחרים.

מאיר שטרית: ראש עיר שעובד נכון יעבוד עם ועד השכונה, ישמע אותו, ישמע מה העדפות שלו ויגיד לו מהן העדפות שלו.

מאיר שטרית: אם הוא פועל נכון וההצעות שלהם הגיוניות, הוא יפתור את הבעיות לפי סדר העדיפויות שלהם.

מאיר שטרית: זה הופך אותם להיות שותפים.

אופיר פינס-פז: רשף חן, האם אתם שוקלים להביא את קריית חיים כרובע עירוני?

1048: זה בדיוק מה שרציתי להתייחס אליו.

1048: לפני כן, אני רוצה לומר שסעיף 46(4) מאפשר התנגדות לתוכנית שהיא בתחום הרובע.

1048: יכולה להיות תוכנית שהיא משיקה לרובע או סמוכה לרובע.

אריה בר: הוא יכול היום להגיש התנגדות.

1048: לפי הנוסח פה, לא.

אופיר פינס-פז: בסדר, אני מקבל את ההערה הזו.

יהודה זמרת: רק שלא יהיה על כל דבר שבעולם.

אופיר פינס-פז: לא, רק על מה שנושק לו.

אופיר פינס-פז: הוא לא יכול להגיש התנגדות אלא להביע את דעתו.

1048: בסעיף 46 חסרה סמכות שיורית לפיה אפשר לפנות למועצת העיר ולהגיד, כי יש עניין שמעניין.

1048: נראה שצריכה להיות פה אמירה כללית, שאומרת כי ניתן להביא בפני מועצת העיר כל תביעה, טענה או אמירה, שנוגעת לרובע.

1048: אני חושב שצריך לאפשר את ההדרגתיות.

1048: יש מצבים של אזורים שמאוד בשלים לתהליך הזה, ואחרי שלא.

1048: יש מסורת מסוימת וקהילתיות מסוימת, ולכן יש היגיון ללכת עם זה הלאה איפה שזה מתאים, ובמקומות אחרים לעשות את זה באופן הדרגתי.

1048: יש כאן אמירה חזקה, שלא יקבלו שכר ולא יקבלו שום גבול.

1048: שמחתי לראות שבהצעת החוק פה משנים את הדבר הזה לגבי חברי מועצות.

1048: זו היתה עוולה מאוד לא הוגנת.

1048: אני לא חושב שיקרה איזה אסון, אם יאפשרו למועצת העיר ולשר לאפשר לאנשים שהולכים ותורמים מזמנים גם לקבל גמול.

1048: זה צריך להיות תחת כללים של מועצת העיר.

אופיר פינס-פז: אני מסכים לפחות לגבי היושב ראש של מנהלת הרובע.

רפי ורטהיים: בסעיף 45ג צריך להיות כתוב: בעל זכות בחירה או להיבחר.

רפי ורטהיים: בסעיף 46 אין לוועד הרובע סמכות להציע משהו.

רפי ורטהיים: בסעיף 47 כתוב: פעולות שרשאי ועד הרובע לבצע.

רפי ורטהיים: בסעיף 47ג כתוב: הפעולות שאותן ביקש ועד הרובע לבצע.

רפי ורטהיים: אין אחידות בניסוחים.

רפי ורטהיים: למה הוא רשאי להציע.

רפי ורטהיים: אין לו סמכות להציע.

אריה בר: ברגע שזה לא כתוב, זה עדיף.

אריה בר: אם תכתוב שהוא רשאי להציע, צריך לכתוב גם מה הוא יציע.

יהודה זמרת: גם במסגרת חוקי העזר יש לו מעמד וזכות להתבטא ולהביא את עמדתו.

איתן פולק: ביישובים הקהילתיים ועדי הרובע עושים את כל ההפעלה הקהילתית חברתי.

איתן פולק: שלחתי את הפרוגרמות של מכבים-רעות ושל נווה מונוסון.

איתן פולק: בכל לשני וחמישי יש התנגדות של ועדת תכנון ובנייה.

איתן פולק: בנווה מונסון המנהלת מפעילה את התרבות, את החוגים, את הספורט, את שבט הצופים, פעילות לגיל הרך, החינוך הלא פורמאלי, מועדון הספורט.

אריה בר: זה בהסכמה עם ראש העיר.

איתן פולק: היא עושה את ההתקשרות עם מוקד האימון לגבי סגירת היישוב בלילות.

איתן פולק: כעת אנחנו מבינים מסעיף 46 שהיא לא יכולה לעשות את ההתקשרויות האלה.

יהודה זמרת: גם לפי הצו התקף היום, אתם לא יכולים להתקשר בעצמכם.

יהודה זמרת: המטרה לא היתה ליצור כפל של גופים שמפעילים תקציב.

יהודה זמרת: בצד המינהלת הרגילה שלכם יש לכם עמותה או אגודה, שאותה אתם מפעילים.

יהודה זמרת: כל תושב יכול להתארגן במסגרת קהילתית זו או אחרת.

יהודה זמרת: אנחנו מדברים על פעילות שלטונית-מוניציפאלית.

יהודה זמרת: זו המסגרת שנקבעה.

חנא סוייד: אם מדברים כאן על הגדרת אזור ויש 20% מבעלי זכות הבחירה באזור הזה, צריך להגדיר מה זה אזור בדיוק.

חנא סוייד: צריך להגדיר אזורים בכל עיר.

חנא סוייד: אתה צריך לתחום ממש את האזורים.

חנא סוייד: זו התעסקות לא קטנה.

יהודה זמרת: עוד לא הוגדר אזור.

חנא סוייד: אתה צריך לדעת אם אתה מתחיל לפי גיאוגרפיה או לפי אוכלוסייה.

יהודה זמרת: הוחלט להוריד את הסעיף הזה.

אופיר פינס-פז: יש כוונה להוריד את הסעיף, אבל אתה יכול גם להוריד אותו בהסתייגות.

אופיר פינס-פז: אנו לא רוצים לעשות רובע לאומתי לראש העיר.

חנא סוייד: השאלה שלי, איך מגדירים את זה.

חנא סוייד: הנקודה השנייה היא לגבי סעיף 43ב.

חנא סוייד: אם העירייה היא עירייה מאוחדת, שזה ביטוי שהוא פונקציה של זמן, צריך להגדיר זמן.

חנא סוייד: אני מציע שנגדיר כמה זמן זו רשות מאוחדת.

מאיר שטרית: מקובל עלי.

מאיר שטרית: נקבע 5 שנים.

מאיר שטרית: אחרי 5 שנים מגיעה הקדנציה הבאה.

יהודה זמרת: אחרי 5 זו הקדנציה הבאה.

חנא סוייד: יש לי הסתייגות לגבי הביטוי "עירייה מאוחדת".

חנא סוייד: אני חושב, שזה עניין של הגדרה ושל זמן.

חנא סוייד: אני מסתכל על רובע עירוני כאיזון לאיכות.

אופיר פינס-פז: עד היום יש הפועל ג'דדה והפועל מאכר.

חנא סוייד: ועברו 20 שנה.

חנא סוייד: האם זו עירייה מאוחדת?

חנא סוייד: אני מציע לדייק במינוחים.

חנא סוייד: אני לא הייתי מדבר בכלל על העירייה.

חנא סוייד: ג'דדה ומאכר הם יישובים שלכל אחד יש 10,000 תושבים והם לא עירייה.

מאיר שטרית: בחוק החדש כל הרשויות ייקראו עירייה.

חנא סוייד: זו בשורה טובה.

אופיר פינס-פז: האם יש סבירות שתחזור להתמודד עם ראשות העיר כתוצאה מההחלטה הזו?

חנא סוייד: לא תודה.

חנא סוייד: אם זו לא פונקציה של זמן וכולן ייקראו עיריות, זה עונה על השאלה שלי.

עודד דוניץ: בקריית חיים היתה מועצת רובע מ-78 עד 87 והיא נכשלה, כי ראש העיר לא העביר כספים.

עודד דוניץ: באותה מידה שיכול לקום רובע לאומתי, יכול להיות גם ראש עיר לאומתי.

עודד דוניץ: אם אני נציג קריית חיים שנבחר על ידי התושבים ואני לא מיישר קו עם ראש העיר, לראש העיר יש אינטרס להקטין את התקציבים ולהחליש אותי, או לבנות מועצת רובע ולעבוד מולם ולא מולי.

עודד דוניץ: לא ראיתי בחקיקה התייחסות לכך.

עודד דוניץ: אין שום מבטח, זולת רצון ראש העיר, לגבי התקציב שיועבר למועצת הרובע.

יהודה זמרת: המועצה קובעת את התקציב.

אופיר פינס-פז: בוא נאמר שאתה לא ראש רובע, אלא שאתה סגן ראש העיר ויש לך כל מיני אגפים.

אופיר פינס-פז: עכשיו ראש העיר רוצה ליישר אותך, ולכן באמצעות קיצוץ התקציב הוא מחליש אותך.

אופיר פינס-פז: אין לזה סוף.

עודד דוניץ: נתתם את כל הסמכות לראש העיר להכריז על הקמת מועצת רובע.

אופיר פינס-פז: רק המועצה תקבע, אבל אי אפשר לכפות על ראש עירייה רובע.

עודד דוניץ: אבל ראש העיר יכול לכפות.

מאיר שטרית: הוא יכול להציע, אבל הוא לא יכול לכפות.

עודד דוניץ: מה לגבי 20% מהתושבים?

יהודה זמרת: הסעיף הזה ירד.

אופיר פינס-פז: אנחנו מורידים את זה, כי אנחנו לא רוצים את המלחמה הזו בתוך הרובעים.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא רואים ברובע מכשיר פוליטי, כי מחר כל אחד יכריז על אוטונומיה.

אופיר פינס-פז: אנחנו רואים בנושא הרובעים שיטה יותר טובה לניהול העיר, אבל מי שמנהל את העיר זה ראש העיר.

אופיר פינס-פז: אי אפשר לנהל את העיר באופן לאומתי.

אופיר פינס-פז: אני חושב, שקריית חיים צריכה להיות רובע עירוני בתוך חיפה.

אופיר פינס-פז: עם זאת, אי אפשר לכפות את זה על ראש עיר ועל מועצת עיר.

אופיר פינס-פז: זה צריך לבוא מתוך רצון, כי אחרת זה לא יעבוד.

אופיר פינס-פז: לא יהיה תקציב, לא יהיו סמכויות ולא יתנו לעבוד.

אופיר פינס-פז: אין בעיה לשבש את הדברים.

אריה בר: תראה מה קרה בירושלים בחלק מן המקומות.

אריה בר: ראש מנהלת קהילתית הפך לפוליטיקאי.

קריאה: אתה שולח אותם להיבחר, ומתוך זה הם נהיו פוליטיקאים.

עירית קובו: אני מכירה הרבה ראשי שכונות נבחרים, שעשו עבודה מצוינת רק לעידוד התושבים.

אופיר פינס-פז: בסעיף 43 אנחנו מוסיפים את המילים: "רשאית מועצת העירייה על פי הצעת ראש העיר".

אופיר פינס-פז: כך גם בסעיף ב'.

מאיר שטרית: לגבי ה-5 שנים הראשונות.

אופיר פינס-פז: השאלה היא, האם לא צריך לתת סמכות לשר הפנים ליזום פנייה לראש העיר ולמועצה.

יהודה זמרת: הוא תמיד יכול לפנות, אבל אנחנו לא רוצים לכפות זאת.

חנא סוייד: זו ברירת מחדל.

יהודה זמרת: סעיף (ב) בטל.

אופיר פינס-פז: בסעיף ג אנחנו מוסיפים את העניין של עבודה סוציאלית ועבודה קהילתית.

יהודה זמרת: אין הגדרה לעבודה קהילתית.

עירית קובו: עבודה סוציאלית עם ניסיון בעבודה בקהילה.

אופיר פינס-פז: מה פתאום המועצה תמנה?

יהודה זמרת: הכוונה היא למועצת העיר.

אופיר פינס-פז: אז תכתבו זאת.

מאיר שטרית: בסעיף ה, הוועדה הציבורית תגיש את המלצותיה לראש המועצה.

אופיר פינס-פז: ראש העיר ימנה את יו"ר הוועדה מבין חבריה, באישור מועצת העיר.

מאיר שטרית: הוועדה הציבורית תגיש את המלצותיה לראש העיר.

יהודה זמרת: המועצה ממנה את הוועדה על פי הצעת ראש העיר.

אז הוא יגיש את ההמלצות לראש העיר ולמועצה.

אופיר פינס-פז: כמה זמן אנו נותנים לוועדה הציבורית?

אופיר פינס-פז: 120 יום?

אופיר פינס-פז: 4 חודשים?

יהודה זמרת: אם אני אכתוב 120 יום זה יהיה יותר מדי ארוך, וייתכן שזה יהיה קצר.

המועצה צריכה להחליט ולא לדון.

אופיר פינס-פז: אז שתדון ותחליט תוך 60 יום.

זה נראה לנו פרק זמן קצר מדי.

מאיר שטרית: תקבעו 90 יום.

אופיר פינס-פז: נאמר, שהיא תדון ותחליט תוך 90 יום.

יהודה זמרת: יכול להיות שהעירייה תבקש לעשות השלמות.

יהודה זמרת: לסנדל מועצות וראש עירייה ללוח זמני, זה לא נכון.

אופיר פינס-פז: ואם היא תדון ולא תחליט אף פעם?

יהודה זמרת: אני מחייב אותה לדון, אבל אם היא מחליטה שהיא רוצה לעשות בדיקה מסוימת או בחינה מסוימת זה בסדר.

יהודה זמרת: אנו מחייבים אותה או להיות או לחדול.

אופיר פינס-פז: היא יכולה להחליט שהיא מבקשת לשנות.

אופיר פינס-פז: אם אתם רוצים, תחשבו על נוסח יותר גמיש.

אריה בר: לא, תוך שלושה חודשים היא תחליט.

אופיר פינס-פז: האם יש הערות לגבי סעיף 45?

כן, אין תקופת כהונה לוועדת הרובע.

יהודה זמרת: תקופת הכהונה שלה תהיה כתקופת כהונתה של המועצה.

יהודה זמרת: היום אנחנו עשינו את זה בוועדים המקומיים.

אופיר פינס-פז: השאלה היא לא לגבי התקופה של ה-5 שנים.

אופיר פינס-פז: זה ברור לכולם שזה 5 שנים.

יהודה זמרת: אני לא מדבר על 5 שנים, אלא על תקופת כהונתה של המועצה.

יהודה זמרת: זה כדי לחסוך במערכת הבחירות.

אופיר פינס-פז: כלומר, כאשר הולכים לבחירות למועצה גם הולכים לבחירות לוועד.

אריה בר: אתם טועים טעות גדולה.

אופיר פינס-פז: אחרת זה בזבוז של כסף.

אריה בר: לא.

אריה בר: אל תחברו את זה.

אריה בר: ברגע שאתה עושה את זה באותו יום, זה בלאגן.

אריה בר: העירייה לא מסוגלת לתפקד ולנהל את הבחירות.

מרדכי וירשבסקי: זה גם הופך את זה ליותר פוליטי.

אופיר פינס-פז: יש שתי אפשרויות.

אופיר פינס-פז: אפשרות אחת שזה יהיה באותו יום.

אופיר פינס-פז: לזה יש יתרונות וגם חסרונות.

אריה בר: אי אפשר לבצע את זה ניהולית.

אילן שביט: זה לא נכון.

אילן שביט: זה עוד קלפי באותו יום בחירות.

אופיר פינס-פז: האלטרנטיבה השנייה היא, שזה לא יתקיים באותו יום ואתם אלה שתקיימו את הבחיורת.

מאיר שטרית: העירייה למה אנחנו.

אופיר פינס-פז: לא.

אופיר פינס-פז: לא יהיו בחירות.

אריה בר: אל תכניס את משרד הפנים למנגנון בחירות לרובע.

אריה בר: זה לא יקרה בחיים.

אופיר פינס-פז: יש לכם אגף מיוחד, והוא יודיע לעירייה שביום מסוים יש בחירות לוועד הרובע.

אריה בר: הוא לא יכול.

אופיר פינס-פז: אז אני מבקש שזה יהיה באותו יום.

עירית קובו: אפשר לנסח את זה בתקנות.

מאיר שטרית: כשעירייה הולכת לבחירות היא עוד לא יודעת אם היא רוצה שיהיה ועד רובע.

מאיר שטרית: יכול להיות שבא ראש עיר חדש והוא לא מעונין בבחירות לרובע.

מאיר שטרית: מועצת העיר היא גורם מוסמך לנהל את ענייני העירייה.

מאיר שטרית: אף אחד לא יכול לכפות על ראש העיר אם יהיה רובע או לא יהיה רובע.

מרדכי וירשבסקי: המועצה יכולה לבטל זאת.

מאיר שטרית: אתם מדברים על מצבו בו כבר יש רובע קיים.

מאיר שטרית: אפשר לקבוע, כי תוך שלושה חודשים מיום הבחירות העירייה תקיים בחירות לרובע בפיקוח של משרד הפנים.

אילן שביט: לא יבואו לקלפי.

מאיר שטרית: מי שיבוא, יבוא.

מאיר שטרית: גם לבחירות לעירייה לא באים, אז נבטל את הבחירות לעיריות?

אריה בר: יש לי הצעה שתפתור את הבעיה.

אריה בר: מועצת העיר תחליט על קיום בחירות, לא יאוחר משלושה חודשים מיום קינונה על בחירות.

אריה בר: בנוסף, מועצת העיר תמנה מנהל בחירות, שאנחנו נגדיר, עורך דין חיצוני או אחר.

אריה בר: אפשר לצרף אליו עורך דין ורואה חשבון חיצוניים, שינהלו את הבחירות.

אריה בר: על תטילו את זה על הפקידות של משרד הפנים.

אריה בר: זה לא יעבוד.

עירית קובו: אפשר לקבוע, שמשרד הפנים יקבע תקנות לעניין הרובע.

אריה בר: אפשר להכניס את זה לחקיקה.

אריה בר: בשביל מה תקנות.

עירית קובו: יש עוד הרבה דברים הקשורים לנוהל בחירות.

יהודה זמרת: אנחנו נקבע הוראות שאומרות, ששר הפנים יקבע את דרכי בחירת ועדת הרובע, ובתקנות נסדיר את כל הנוהל הזה.

אופיר פינס-פז: שר הפנים יקבע תקנות לביצוע בחירות ברובע.

בחירות שיהיו ישירות, שוות, חשאיות וחסויות.

אופיר פינס-פז: על פי המקובל בדמוקרטיה הישראלית.

עידו בן יצחק: חסויות זה רשימות.

יהודה זמרת: אתם הופכים את העסק לפוליטי.

אופיר פינס-פז: יהיו שתי הצעות.

אופיר פינס-פז: ההצעה הראשונה, שהיא הצעתי, שזה יהיה באותו יום.

אופיר פינס-פז: ההצעה השנייה, שהיא הצעת משרד הפנים, שזה יהיה תוך שלושה חודשים.

אריה בר: שלושה חודשים מיום הכהונה של המועצה.

תקופת הכהונה תהיה 5 שנים.

אופיר פינס-פז: האם יש הערות לסעיף 46?

פה אני רוצה להבהיר, כי הצעת החוק הזו נסוגה בצורה משמעותית מאוד ממה שקיים בפקודת העיריות המנדטורית.

ראשית, בפקודת העיריות המנדטורית ועד רובע היה מוסמך להחליט על תוספת לארנונה העירונית.

אריה בר: שם שמו יו"ר רובע טורקי, וכך התנהלו הדברים.

הסמכות השנייה שהיתה לרובע, שמשיחות עם הלשכה המשפטית של משרד הפנים זו גם הכוונה בהצעת החוק הנוכחית, היא לנהל תקציב.

אופיר פינס-פז: באיזו דרך?

היה לו רואה חשבון ופנקסי חשבונות משלו.

יהודה זמרת: אף פעם לא הוקם כזה רובע.

יהודה זמרת: זה סעיף הסמכה שלא יושם.

קריאה: יש אפשרות היום לעשות זאת דרך עמותה.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא חושבים שזה נכון לנהל רשות מקומית דרך עמותות.

אופיר פינס-פז: גם לא רובע.

אם הכוונה היא שכל פעולות הרובע יתנהלו באמצעות מנגנון העירייה ולא באמצעות מנגנון עצמאי, זה בסדר.

מאיר שטרית: למה לא?

מאיר שטרית: האם צריך להקים מנגנוני ניהול נוספים?

לא צריך.

אני מסכים עם זה, אבל זה לא נאמר בצורה מפורשת בהצעת החוק.

אופיר פינס-פז: אז תכתבו את זה בצורה מפורשת.

אופיר פינס-פז: זה מקובל עלינו.

אריה בר: למה צריך לכתוב את זה?

אופיר פינס-פז: צריך לכתוב, שהרובע מתנהל באמצעות המנגנון העירוני.

אופיר פינס-פז: אריה בר: אבל העירייה יכולה להגיע להסדר עם רובע.

מאיר שטרית: זה מותר לה.

מאיר שטרית: בשביל זה לא צריך חוק.

אבל אם רוצים שהרובע ינהל תקציבים מסוימים, אז צריך להסדיר זאת.

יהודה זמרת: צריך מבקר ורואה חשבון.

יהודה זמרת: זה מסובך מאוד, עם עלויות גדולות.

אופיר פינס-פז: הרובע יישאר מנוהל באמצעות המנגנון העירוני.

אופיר פינס-פז: המנגנון העירוני יכול להחליט שהוא שם פקיד ברובע בשביל לנהל את העניין.

אופיר פינס-פז: הכלל צריך להיות ברור.

אופיר פינס-פז: מה לגבי סעיף 47?

בסעיף 47א אנחנו צריכים להחיל על חברי הוועד את כל ההוראות שחלות על חברי מועצה.

כלומר, כל הנוגע לעבר פלילי וניגוד עניינים.

מאיר שטרית: צודק.

אופיר פינס-פז: מה לגבי תשלום לראש הוועד, החזר הוצאות?

אריה בר: כולם יתחילו לקום עכשיו.

אופיר פינס-פז: יש סך הכל שלושה רובעים בכל הארץ.

אופיר פינס-פז: אנחנו נדון בסעיף הזה של החזר הוצאות בדיון הבא.

צריך להסמיך את שר הפנים לקבוע סדרי עבודה של ועד רובע.

יהודה זמרת: צריך סעיף הסמכה כללי להתקנת תקנות.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, הישיבה נעולה.