ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 13, 2007-11-19 12:00

רן כהן: ברשותה של חברת הכנסת זהבה גלאון, יושבת-ראש הוועדה למאבק בסחר בנשים, אני מתכבד לפתוח את הישיבה של שתי הוועדות, הוועדה לנושא העובדים הזרים וועדת המשנה למאבק בסחר בנשים.

רן כהן: אנחנו דנים היום בעיקרו של דבר בנושא של דוח מחלקת המדינה האמריקנית לגבי סחר בבני אדם ומעמדה של ישראל בסוגיה הזאת.

רן כהן: הישיבה תתנהל כולה בעברית להוציא דברי השגריר ג'ונס שידבר אנגלית ודבריו יתורגמו לעברית לכל הנוכחים וגם לצופים בבית.

רן כהן: הכוונה שלנו לקיים דיון ככל האפשר גם של למידת העובדות וגם של מעקב.

רן כהן: לכן בתום הדברים של השגריר שיציג את עיקרי הממצאים ואת עיקרי עמדתה של ארצות-הברית בנושא, אנחנו נבקש ממשרדי הממשלה לומר מה נעשה במשרדי הממשלה השונים בעקבות הדוח הזה ומה תוקן בינתיים.

רן כהן: לאחר מכן נשמע גם את הארגונים החברתיים ואת שאר האורחים.

רן כהן: אדוני השגריר, ברוך הבא, אני מאוד מעריך את השתתפותך בישיבה שמקיימות שתי ועדות הכנסת.

זהבה גלאון: בוקר טוב לכולם.

זהבה גלאון: אדוני השגריר, אנחנו שמחים מאוד על השתתפותך היום כאן בישיבת הוועדה המשותפת, הוועדה להגנתם וחיזוקם של עובדים זרים והוועדה למאבק בסחר בנשים.

זהבה גלאון: לא במקרה החלטנו להתכנס כאן ביחד.

זהבה גלאון: דוח מחלקת המדינה שתכף תתייחס אליו גם בראייה עולמית כוללת וגם בהדגשים ספציפיים למדינת ישראל מתייחס לסחר בבני אדם וחשבנו שזה יהיה נכון לקיים את הישיבה המשותפת הזאת כדי לשמוע תמונה כוללת לגבי מיקומה של ישראל הן ביחס לתופעת סחר בנשים לעיסוק בזנות והן ביחס לסחר במהגרי עבודה לצורכי שעבוד, עבדות וכפייה.

זהבה גלאון: אדוני השגריר, אני מכירה את המחויבות שלכם.

זהבה גלאון: נפגשתי אתך באופן אישי ועם מזכירת המדינה עת הייתה כאן לפני מספר חודשים והיא התעניינה במיוחד בסוגיה הזאת של סחר בבני אדם.

זהבה גלאון: מצאתי חשיבות רבה בכך שבמסגרת ביקורה של מזכירת המדינה, בין כל הדברים החשובים שעומדים ברומו של עולם, היא התפנתה לשמוע דיווח ממצה על מה שקורה כאן.

זהבה גלאון: אנחנו מייחסים לזה חשיבות מאוד גדולה.

זהבה גלאון: אני רוצה להודות לך ולאנשי צוותך שאנחנו נמצאים אתם בקשר שוטף במהלך השנה, אני רוצה להודות להם גם על בואם לכאן, ואני רוצה להודות אדוני השגריר לקבוצה של חברי כנסת שמשתתפת באופן קבוע בישיבה של שתי הוועדות.

זהבה גלאון: נמצאת כאן לשמאלי חברת הכנסת מרינה סולודקין שמשתתפת בוועדה למאבק בסחר בנשים מיום הקמתה לפני מספר שנים ונמצא כאן חבר הכנסת אבשלום וילן שמשתתף בשתי הוועדות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: (דבריו מתורגמים מאנגלית לעברית).

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אדוני היושב-ראש, גברתי יושבת-הראש, כבוד רב הוא לי להיות כאן היום ולדון בדוח של מחלקת המדינה בענייני סחר בבני אדם לשנת 2007.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אני רוצה להודות לחברי הכנסת שנמצאים כאן היום על המחויבות שלהם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: סחר בבני אדם זאת טרגדיה אנושית, אם מותר לי להתבטא כך.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: הנשיא בוש מחויב אישית למאבק הזה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: מדובר בהפרת כבוד האדם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: צריך לעשות כל אשר ניתן כדי לשים לכך קץ ואני יכול לומר לכם שמאבק בנושא הזה הוא אחת העדיפויות החשובות ביותר של ארצות-הברית בבית ובמישור הבינלאומי.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: בשנת 2006 אנחנו תמכנו ב-154 תוכניות כנגד סחר בבני אדם ב-70 מדינות בעולם ובכלל זה גם ישראל.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: מראשית מאמצינו בשנת 2001 ארצות-הברית מימנה למעלה מ-448 מיליוני דולרים, כמעט שני מיליארד שקלים – תלוי מה שער החליפין – כדי להיאבק בבעיה שכנראה במסגרתה נסחרים 800 אלף אנשים מדי שנה, מתוכם 80 אחוזים נשים, מחצית קטינים, אנשים בגיל פחות מגיל 21.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: כפי שאמרה חברת הכנסת גלאון, מזכירת המדינה, הגברת קונדוליסה רייס, מאוד מעורבת בסוגיה הזאת והיא רואה בשנים האחרונות שאיפה מצד השותפים להיאבק בפשע ולהגן על הקורבנות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: ארצות-הברית מסייעת להנהיג תנועה כלל עולמית ולא רק כדי להתמודד עם הפשע אלא כדי לחסל אותו לחלוטין.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: יותר מדינות רואות סחר בבני אדם מעין עבדות בת ימינו שהורסת משפחות וקהילות ברחבי העולם כולו.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: בשנים האחרונות פיתחנו אסטרטגיה דיפלומטית כדי לאפשר לממשלות אחרות להצטרף למאבק כנגד כסחר בבני אדם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: כחלק מאסטרטגיה זאת מחלקת המדינה מוציאה מדי שנה דוח שנתי כדי לחשוף את הבעיה בכל מדינה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אגב, אנחנו גם מכינים דוח על ארצות-הברית עצמה והדוח שאנחנו עושים על עצמנו הוא ארוך יותר מן הדוחות שאנחנו עושים לגבי מדינות אחרות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: הדוח השביעי שיצא לאור בספטמבר השנה דיבר על מאמצי ממשלות זרות כדי למנוע העמדה לדין את המבצעים ולהגן על הקורבנות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: מדובר בסוגיות חשובות מאוד כדי לעקור מן השורש את הסחר הזה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: הדוח בודק את הנקודות האפלות ביותר ורוצה למעשה לחשוף כל מדינה שצריכה לעשות יותר ויותר כדי להיאבק בנושא הזה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: הדוח הזה מסווג לשלושה שלבים והשלב הראשון כמובן הוא המקום אליו רוצים להגיע, היעד שבו למעשה מתבצע הפשע.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: הניתוח מסתמך על קריטריונים שקבעו אנשי הקונגרס.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: יש גם התאמה מקומית לכל המדינות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אנחנו משתפים גופים לא ממשלתיים ואת השגרירויות האמריקאיות בכל מדינה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אנחנו מסתמכים גם על ביקורים של ועדות מקצועיות מטעם הממשל.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: בדוח יש חדשות טובות ורעות גם יחד.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: 16 מדינות נרשמו ב-טיר 3.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אנחנו רואים גידול של שבע מאז השנה הקודמת.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: המדינות שנרשמו כ-טיר 2 שודרגו ל-טיר 1 כאשר אחת המדינות, אני שמח לומר ואתם מודעים לכך, היא ישראל.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: לאור הדברים האלה, 21 מדינות העבירו תחיקה חדשה כנגד סחר בבני אדם במרץ 2006 ובמרץ 2007.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: גיאורגיה, בולגריה, סלובניה התקדמו כדי להגיע לסטטוס הזה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: ברזיל ואינדונזיה צוינו בגלל תוכניות מאוד תוקפניות כנגד הפושעים בתחום הזה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: בחלק מהדברים זה אודות למעורבות אמריקאית.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אני חושב שהבעיה שמטרידה את כולם היא מה יכולה לעשות ישראל כדי להגיע ל-טיר 1.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: למעשה מדובר על מידת הפעילות הממשלתית כי המדינות גם שונות בגודלן בצורה משמעותית וזה גורם מאוד חשוב.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: מחלקת המדינה בודקת האם הממשלה באמת עומדת בסטנדרטים שקבע הקונגרס כדי לחסל את הסחר בבני אדם, האם נעשים מספיק מאמצים כדי להיענות לקריטריונים וממשלות שכן עושות מאמצים כדי להיענות לסטנדרטים ממוקמות ב-טיר 2.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: מדובר במדינות שפועלות דיין.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אם כי ישראל התקדמה במאבק בסחר בבני אדם, יש עדיין צעדים רבים שיש לנקוט כדי להמשיך במאבק הזה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: דומני שמאמצי המנע בישראל הם עדיין לא מספיקים.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: יש פחות מדיי פרסומים אם כי פה ושם מדפיסים עלונים במספר שפות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: ההגנה על הקורבנות חייבת להתחזק.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: גם התביעה והחקירה חייבות להעמיק.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: פחות מדיי מהפושעים הושמו בבתי הכלא בישראל.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: המאבק בסחר בבני אדם דורש שיתוף פעולה מצד כל החברה וכל החברות – משטרה, כנסת, משרדי הממשלה ורשויות האכיפה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: ישראל נקטה אמצעים כדי להגיע לשיתוף פעולה בין-ארגוני.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: רשויות החוק, האכיפה, הארגונים הלא ממשלתיים יצטרכו להמשיך לחזק את שיתוף הפעולה בעתיד אם אכן אנחנו רוצים להגיע אל היעד המשותף שלנו והוא לשים קץ לטרגדיה ולטרור של סחר בבני אדם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: נהיה בטוחים שהסוחרים לא יוותרו על המסחר הרווחי שלהם אלא הם ייאבקו.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: שיתוף הפעולה שלהם חוצה גבולות ויבשות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אם נוכל לשתף פעולה, זה אולי הצעד המינימלי כדי להיאבק בהם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: יש להוקיר את ממשלת ישראל על ההתקדמות שחלה בתחום הזה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: ביוני 2006 למשל, רחל גרשוני שנמצאת אתנו כאן היום מונתה כמתאמת לכל גופי הממשלה ואנחנו חושבים שממשלת ישראל לא הייתה יכולה לבחור בן-אדם טוב יותר ממנה בנושא מחויבות לשים קץ לסחר בבני אדם, דבר שזוכה להערצה של כולנו ובאות הוקרה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: היה לי הכבוד להעניק לה פרס כגיבורה במאבק כנגד סחר בבני אדם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: רחל, תודה רבה מקרב לב על מסירותך ועל עבודה ללא לאות במאבק כנגד סחר בבני אדם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: ישראל היא חברה בטוחה יותר עם רף מוסרי גבוה יותר אודות למאמציך.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: עוד צעד שסייע להעלות את ישראל חל באוקטובר 2006 כאשר הכנסת הרחיבה את ההגדרה המשפטית בכל מה שקשור בסחר בבני אדם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אדוני הישוב-ראש, גברתי יושבת-הראש, אנחנו מצדיעים למחויבות הזאת לשים קץ לסחר בבני אדם ורוצים להודות לפרופסור בן-ששון, לחברת הכנסת זהבה גלאון ולרן כהן על השותפות שלהם בתחיקה הזאת.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: בהרבה מדינות האתגר הגדול ביותר הוא למעשה לשלוט בעניין של סחר בנשים למטרות מיניות, כך גם בישראל.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: ישראל נקטה צעדים במאבק בסחר בנשים לניצול מיני והגישה השתנתה אודות לרפורמות בתחיקה, ויוזמות פרטיות וציבוריות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: לאחרונה הרשויות בישראל העמידו לדין עבריינים תוך מתן מקלטי מחסה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: צריך להרחיב את הרשת למרות שצריך עדיין לשנות גישה ומדיניות לסחר שונה בבני אדם, כמו למשל ניצול של עובדים זרים.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: עם צמיחת הכלכלה ישראל הפכה להיות מדינת יעד לעובדים זרים לא מיומנים שהם מאוד פגיעים ונופלים קורבנות לסחר.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: דוחות על עובדים זרים מציינים את נפילתם למלכודת הזאת, דבר שעומד כנגד העקרונות הדמוקרטיים עליהם התבססה המדינה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: עובדים שמגיעים למדינה הזאת ורוצים להתחיל בחיים חדשים, מוצאים עצמם כבולים בחובות שהם לא יכולים לפרוע והחוקים האחרונים, מאוקטובר האחרון, הם צעד ראשוני חשוב במאבק בבעיה הזאת אבל מדובר רק בצעד ראשון.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: הצעד הבא הוא לתת לאנשים את התמיכה באיוש ומימון כדי ליישם את החוקים ולאכוף אותם בתוכניות ארציות שאימצה הממשלה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אני קורא לכולם כאן לעבוד במסגרת המשרדים – משרדי הממשלה, הארגונים הלא ממשלתיים – ולסייע לישראל במאבקה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אתם יודעים מה צריך לעשות ועכשיו זה תלוי בכם לשכנע את מקבלי ההחלטות לעשות את הצעדים הקשים שהם כה נחוצים וחיוניים.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: ארצות-הברית נשארת בעמדתה לגבי ביטחונה של ישראל מפנים ומחוץ.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: סחר בבני אדם הוא איום לביטחונו של כל אזרח ישראלי.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: הגנה על אוכלוסייה בסיכון, שלא תהיה לקורבן, נכון להיום זה חלק חשוב בהגנה על האוכלוסייה כולה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אני סבור שבישראל סחר בבני אדם הוא גם עניין של ביטחון לאומי, כאשר רשתות הסחר יכולות להבריח כל דבר, כל אחד, החל מסמים וכלי נשק לידי הטרוריסטים שישתמשו בהם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אני רוצה להודות לכל הנוכחים על העבודה הקשה שהם עושים מדי שנה, על הכנת התגובה הישראלית לדוח ושאלותיו.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אני מקווה שבשנה הבאה אוכל לעמוד מולכם ולהודיע שישראל שודרגה לסטטוס טיר 1.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: יהיו נחוצים הרבה מאמצים אבל שווה להשקיע אותם כי כפי שאמרה השרה רייס הם יגרמו לתבוסת הסוחרים.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: יחד עם שותפינו, אנחנו נגדיל את מאמצינו כדי לשים קץ לדברים האלה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: ביחד נוכל להביא לעולם טוב יותר, חופשי, נטול קורבנות מסוג זה.

רן כהן: תודה רבה אדוני השגריר.

רן כהן: כולנו מעריכים מאוד את מאמצי ממשלת ארצות-הברית ומחלקת המדינה בפעולתם לעקור את התופעות של סחר בבני אדם מכל מין ומכל סוג שהוא.

רן כהן: אנחנו מייצגים כאן שתי תופעות נפרדות אבל הן בעצם זהות - סחר בבני אדם, סחר בנשים, שבעיקרו של דבר הוועדה בראשותה של זהבה גלאון מטפלת בנושא, והנושא של העובדים הזרים, נושא שאני מטפל בו.

רן כהן: לשמחתנו חלה בשנה האחרונה הטבה במצבה של ישראל לגבי סחר בנשים אבל אין לצערי הרב אין הטבה במצבם של העובדים הזרים או של מהגרי העבודה בישראל.

רן כהן: אני מבטיח לך דבר אחד אדוני השגריר, אנחנו בכנסת, שתי הוועדות וגם בכלל הכנסת, עושים מאמץ מאוד מאוד גדול לעקור כל סממן של סחר בבני אדם בשתי הקטיגוריות האלה וכמובן לעקור את התופעות האלה בכלל.

רן כהן: נדמה לי שהדבר הנכון ביותר הוא לשמוע ממשרד ראש-הממשלה, משרד התעשייה והמסחר ומשרד המשפטים את התגובות ואני מבקש שנציגי המשרדים יאמרו לנו מה נעשה.

זהבה גלאון: אדוני השגריר, תודה רבה על דבריך.

זהבה גלאון: אני בוחרת לאמץ משפט אחד מסוף דבריך.

זהבה גלאון: אין ספק שסחר בבני אדם מאיים על מדינת ישראל ופוגע בביטחון הלאומי שלה.

זהבה גלאון: אין ספק בכך.

זהבה גלאון: חוסן לאומי של מדינה נבנה לא רק מהגנה על גבולותיה, שגם כך הם פרוצים, ובצדק ציינת שמבריחים לכאן נשים, סמים, נשק, טרוריסטים, מהגרי עבודה.

זהבה גלאון: חוסן לאומי נמדד האם מדינה מצליחה להגן על החלשים שנכנסים לתוכה.

זהבה גלאון: מדינה שמאפשרת שיסחרו בבני אדם לא יכולה לקרוא לעצמה מדינה דמוקרטית מתוקנת.

זהבה גלאון: לכן אנחנו כאן בכנסת מחויבים להמשך המאבק.

זהבה גלאון: אמנם בדוח שלכם אתם מציינים שחל שיפור בהחלט משמעותי ביחס לתופעת סחר בנשים לעיסוק בזנות או לניצול מיני בתעשיית המין, אבל עדיין אנחנו לא נחים על זרי הדפנה ובשיתוף של שתי הוועדות אנחנו מתכוונים לא רק לקדם חוקים כי החוקים כבר קיימים אלא אנחנו מתכוונים לעקוב אחרי יישום החוקים ולכן נשמע עכשיו התייחסות גם של נציג משרד החוץ והמשרדים השונים ואז נפתח את הדיון גם לחברי הכנסת.

סימונה הלפרין: בראשית דבריי אני רוצה להודות למחלקת המדינה על הדוח השנתי שהם מפיקים מכיוון שראשית לכל אנחנו צריכים לדעת שמדובר בכלי לימודי ונאמר כבר במקורות שמכל מלמדיי השכלתי, ואנחנו אכן לומדים גם מהדוח הזה ומנסים לא רק ללמוד אלא גם ליישם.

סימונה הלפרין: אנחנו גם לומדים בזירה הבילטרלית הבינלאומית בהשתתפות במפגשים שמאורגנים במסגרת ה-OACE וגם מפגשים עם מדינות שמתמודדות עם אותה תופעה.

סימונה הלפרין: ראשית, תודה על הדוח.

סימונה הלפרין: אנחנו לוקחים אותו וממנו אנחנו מתקדמים הלאה.

סימונה הלפרין: השגריר כבר ציין שישראל הגשימה צעד אחד קדימה.

סימונה הלפרין: אמנם זה לא מספיק.

סימונה הלפרין: עלינו מרשימת המעקב לשלב אחד למעלה וגם אנחנו מקווים למצוא את עצמנו בשנה הבאה בשלב הראשון, רשימת המעקב, ולעמוד כמדינה מתוקנת במלוא מובן המילה.

סימונה הלפרין: אני רוצה במיוחד להדגיש שאנחנו במשרד החוץ – ואנחנו במדינת ישראל בכלל – מחויבים למלחמה בסחר.

סימונה הלפרין: נכון שדיברנו כאן עד עכשיו על המלחמה בסחר בנשים, אבל אנחנו מדברים על מלחמה בסחר בבני אדם בכלל, גם בסוגיה של עובדים זרים כשזה מגיע לרמת סחר עד כדי עבדות וגם במלחמה בסחר בנשים ובבני אדם בכלל באופן גורף.

סימונה הלפרין: אני לא אדבר על מה נעשה בתוך המדינה מכיוון שזה חלקם של משרד המשפטים והמתאמת המיוחדת בהקשר הזה, רחל גרשוני.

סימונה הלפרין: משרד החוץ לוקח חלק בפעולה כלפי חוץ גם כדי לחלוק את הניסיון שאנחנו צברנו במסגרת המאבק בסחר בבני אדם עם מדינות שנמצאות במצב דומה של מאבק וזה אומר גם מדינות מקור וגם מדינות מעבר ובמסגרת הזאת קיימנו ב-31 בדצמבר 2006 יום עיון לקונסולים – שחברת הכנסת גלאון השתתפה בו – ממדינות מוצא ומדינות מקור ואז עבדנו יחד על הסוגיות שעומדות לפתחנו ואיך להתמודד אתן.

סימונה הלפרין: יום העיון התקיים בהשתתפות כל הגורמים כמו משרד המשפטים, המשטרה, מינהלת ההגירה ונוספים.

סימונה הלפרין: כשאנחנו מדברים על סמינרים, אנחנו מדברים גם על השתתפות עם מדינות מוצא ומדינות שמתמודדות עם התופעה בסמינרים שאנחנו מעבירים.

סימונה הלפרין: רק לאחרונה, באוקטובר 2007, קיימנו סמינר העצמת נשים כאחד האלמנטים בהתמודדות במדינות המקור.

סימונה הלפרין: הסמינר התקיים באמצעות מש"ב, המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי במשרד החוץ.

סימונה הלפרין: אנחנו מתכננים להמשיך ולקיים סמינרים דומים גם בשנים הקרובות.

סימונה הלפרין: אני לא אדבר על מה שקורה כאן בארץ ונמצא בתחומי משרדים אחרים, אבל אנחנו משתפים פעולה עם ממשלות ועם NGO בעולם.

סימונה הלפרין: בסוגיה הזאת כדאי להזכיר הסכם שנחתם לא מזמן עם ה-ION וממשלת תאילנד על מנת להבטיח את זכויותיהם של עובדים זרים שמגיעים לעבוד בישראל מתאילנד ולהבטיח שזה לא מגיע לכדי עבדות ושיהיה גם גורם שמפקח על כל התהליך ומוודא שזכויות העובדים לא נפגעות.

סימונה הלפרין: בהקשר הזה כדאי לציין גם את ההשתתפות של נציג שלנו לפני חודש, בסוף אוקטובר, בסמינר של אבש"א – ארגון ביטחון ושיתוף פעולה באירופה – בליטא.

סימונה הלפרין: הארגון הזה הוא אחד הגופים המרכזיים ביותר שעוסקים במאבק בסחר בבני אדם.

סימונה הלפרין: נציג שלנו השתתף באותו סמינר, חלק מהניסיון שלנו, שמע על ניסיון אחרים והתקיים שם דיאלוג טוב.

סימונה הלפרין: ישראל עשתה הרבה מאוד במאבק.

סימונה הלפרין: אנחנו עדיין לא במקום בו אנחנו רוצים להיות אבל אנחנו בפירוש בדרך הנכונה ואני שמחה להצטרף לברכות שחלקה ממשלת ארצות-הברית ומחלקת המדינה לרחל גרשוני שבלעדי העבודה המסורה והיעילה שלה לא היינו יכולים להיות היום במקום בו אנחנו נמצאים.

הילה טנא: אני אדבר על הדוח באופן כללי ולאחר מכן אתייחס למצבה של ישראל כפי שמשתקף בדוח.

הילה טנא: הדוח, כמו שציין שגריר ארצות-הברית בישראל, מסווג את המדינות לשלוש דרגות כאשר בדירוג הראשון נמצאות מדינות שנאבקות בתופעה במידה מספקת, בדירוג השני נמצאות מדינות שאינן נאבקות בתופעה במידה מספקת אבל הן נוקטות צעדים משמעותיים כדי להיאבק בתופעה.

הילה טנא: בתוך הדירוג השני יש גם רשימת פיקוח ושם נמצאות מדינות אשר עומדות כביכול בסכנה לירידה לדרגה השלישית בגלל אי עמידה בקריטריונים או מדינות שאך לאחרונה עלו או ירדו בדירוג.

הילה טנא: בדירוג השלישי והאחרון לנמצאות מדינות שאינן נאבקות בתופעה בצורה רצינית ומספקת.

הילה טנא: מעט רקע היסטורי.

הילה טנא: בדוח הראשון שפורסם ישראל דורגה בדירוג השלישי והאחרון.

הילה טנא: הדוח הזה נכתב בלי תשומות של המדינה.

הילה טנא: בעקבות הדוח הזה הוזזו הרבה דברים, קידמנו הרבה מאוד דברים ובין היתר גם התחלנו להעביר תשומות של המדינה למחלקת המדינה וכל הדוחות מאז נכתבו עם תשומות מטעם המדינה.

הילה טנא: החל מהדוח השני שפורסם עלינו לדירוג השני.

הילה טנא: בשנה שעברה דורגנו ברשימת המעקב כאשר הנימוק העיקרי שניתן, הדירוג לרשימת המעקב, היה אי-עשייה בנושא של סחר בבני אדם למטרות עבודה.

הילה טנא: בשנה האחרונה, כמו שניתן לראות גם בעלייה בדירוג וכמו שתכף אפרט, ישראל עלתה לדירוג השני ואנחנו מקווים לעלות הלאה, לדירוג הראשון.

רן כהן: זה לא מספיק לקוות.

רן כהן: דרושה עשייה מאוד משמעותית בעניין.

הילה טנא: זה נכון.

הילה טנא: אנחנו עובדים קשה מאוד.

הילה טנא: הדוח מציין שהעלייה שלנו לדירוג השני נובעת מההתקדמות המשמעותית שנעשתה, מאמצים משמעותיים שהמדינה עשתה על מנת לעמוד בסטנדרטים למניעה של סחר בבני אדם, דגש על התיקונים בחוק, על נושא הסיוע המשפטי, על תוכנית הפעולה למאבק בסחר בבני אדם.

הילה טנא: רחל גרשוני אחרי כן תרחיב ותאמר מה נעשה.

הילה טנא: בסחר למטרות ניצול מיני מסחרי, צוין לרעה נושא אי אישור הפרוטוקול הנוסף לאמנת פלרמו, אמנה בדבר פשע לאומי מאורגן לגבי מניעה, דיכוי וסחר בבני אדם, בפרט נשים וילדים.

הילה טנא: זאת ההערה השלילית היחידה שצוינה בתחום הזה.

הילה טנא: לטובה צוין תחום האכיפה, המשך האכיפה נגד סחר בנשים למטרות ניצול מיני, חקירה והגשת כתבי אישום נגד סוחרים.

הילה טנא: צוינו לטובה מספר הליכים הפליליים שמתנהלים בתחום הסחר למטרות ניצול מיני מסחרי, גם כנגד שוטר שהיה מעורב בנושא של סחר.

הילה טנא: צוין שיתוף פעולה עם רשויות אכיפה באוקראינה, בבילרוס, במולדובה ובצ'כיה, נושא של הסגרה של סוחרים וסיכול של רשתות סחר.

הילה טנא: בתחום של ההגנה צוינו לטובה השירותים שניתנים לקורבנות סחר – מקלט, שירותי הגנה, אי-ענישה של הקורבנות בגלל עבירות שנובעות מהיותן קורבנות סחר, המקלט לקורבנות סחר, מקלט מעגן, סל השירותים הנרחב שניתן בו, העובדה שמועברות למקלט גם קורבנות שאינן מסוגלות או יכולות להעיד, האופציה של הארכה בת שנה של אשרת שהייה משיקולים הומניטריים.

הילה טנא: בנושא המניעה צוין לטובה המשך ניתור הגבול הדרומי עם מצרים בנושא סחר, הפעילות של יחידת רמון והנושא של סינון יזום של מסתננים.

הילה טנא: בתחום של הסחר בבני אדם למטרות עבודה צוין לרעה תחום האכיפה כאשר מדובר בהיעדר כתבי אישום פליליים מכוח החוק החדש בגין עבירות סחר למטרות עבודה, היעדר הרשעות בגין עבודת כפייה במהלך שנת 2006, או חקירות פליליות כנגד סוכנויות כוח אדם בגין גבייה של דמי תיווך לא חוקיים.

הילה טנא: בתחום ההגנה צוין לרעה היעדר שירותי הגנה לקורבנות סחר למטרות עבודה, היעדר מקלט, היעדר סיוע רפואי ופסיכולוגי וגם נושא של אי-עידוד של עובדים זרים לסייע בחקירות כנגד הסוחרים.

הילה טנא: בתחום המניעה צוין שנמשכים מאמצים צנועים למניעה של סחר בבני אדם שזה מתקשר למה שציין השגריר בנאום הפתיחה שלו.

הילה טנא: מנגד צוינו לטובה בתחום האכיפה שיעור ענישה מספק ומרתיע, תיקונים משמעותיים בחוק איסור סחר בבני אדם שאסרו את כל צורות הסחר בבני אדם, כולל למטרות עבדות ועבודת כפייה, השלמה של תוכנית הפעולה, התיקים הפליליים שמנהלת היחידה ללוחמה בפשיעה במינהלת ההגירה בגין עבירות שמבוצעות כנגד עובדים זרים, הכשרות שמבוצעות בשיתוף עם ארגונים בלתי ממשלתיים, לשופטים, לעובדי מדינה ולמשרדי ממשלה רלוונטיים, וכן ההכשרה שניתנה לעובדי הסיוע המשפטי לגבי החוק החדש.

הילה טנא: בתחום ההגנה צוין לטובה הסיוע שהמדינה מגישה לקורבנות סחר בהשגת מקומות תעסוקה חדשים, העובדה שאין מאסר של עובדים שמגישים תלונות פליליות, הערכה שהכינה רחל גרשוני שהיא המתאמת לרשויות אכיפת החוק לסיוע בזיהוי קורבנות סחר, החוק החדש שהקנה גם סיוע משפטי לכל קורבנות הסחר לרבות פיילוט של סיוע משפטי עד 2008 לקורבנות סחר למטרות עבדות, וסמכויות חילוט רחבות למדינה לטובת שיקום ופיצוי.

רן כהן: באיזה מסגרת נעשה הפיילוט?

הילה טנא: במסגרת החוק.

הילה טנא: עד ספטמבר 2008 יש סיוע משפטי לקורבנות סחר למטרות עבדות.

רן כהן: למה זה צריך להיות פיילוט?

רן כהן: למה זה לא יהיה נורמה נורמטיבית לכל עובד?

זהבה גלאון: זאת הייתה הפשרה במהלך החקיקה.

זהבה גלאון: השיקול היה תקציבי.

זהבה גלאון: כמובן שרצינו שזה יהיה גורף וזה החל מכך שקבענו שיהיה סיוע משפטי לנשים שהן קורבנות סחר.

זהבה גלאון: כיוון שביקשנו להחיל את זה גם לגבי קורבנות מהגרי עבודה והאוצר התנגד לזה, כמו תמיד אנחנו מגיעים לשיקולים תקציביים, הפשרה הייתה בסוגיה הנקודתית הזאת להתחיל כפיילוט.

זהבה גלאון: האוצר חשש שתהיינה עשרות תביעות ויזדקקו לסיוע משפטי רב, ואנחנו חשבנו שאלה דברים שיהיו במתחם הסבירות.

זהבה גלאון: לכן הסכמנו, כדי להעביר את החוק.

רן כהן: ההערה שלי היא למשרד המשפטים שלא צריך להתפשר אלא היה צריך לתת סעד לכל אדם שיש לו טענה.

זהבה גלאון: מי כמוך יודע מה קורה כאשר יש עריצות של משרד האוצר.

זהבה גלאון: חשבנו שזה יהיה הדבר הנכון בתקופה ההיא - כדי לקדם את החוק הכולל – וללכת למהלך של פיילוט בעניין הזה.

הילה טנא: סמכויות החילוט הרחבות שיש במסגרת החוק לטובת שיקום ופיצוי קורבנות, כאשר 50 אחוזים מקרן החילוט מוקצים לנושא של שיקום ופיצוי קורבנות.

הילה טנא: בתחום המניעה צוינו לטובה הזכותונים שמעדכנים את העובדים הזרים על הזכויות שלהם וגורמי סיוע בשפות שלהם וכן ניתור של הגבול הדרומי.

הילה טנא: במהלך הכתיבה של הדוח אנחנו נעזרים בשיתוף פעולה ובקבלת נתונים מהרבה מאוד משרדי ממשלה וגופים, גם גופים בתוך משרד המשפטים, גם גופים בתוך המשטרה ומינהלת ההגירה, ואנחנו מקבלים שיתוף פעולה יוצא מן הכלל.

הילה טנא: כאמור, בקרוב נתחיל לעמול לקראת הדוח הבא ואני מקווה שהתוצאות יהיו טובות.

רן כהן: לגבי הסוגיה של דמי תיווך לגבי עובדים זרים בארצותיהם, שזה נראה קנוניה בין מאפיה ישראלית ומאפיה זרה, מה אתם עושים בעניין הזה?

רן כהן: הרי זו ממש מחלה נוראה וזאת מכה איומה.

רן כהן: זה סחר בבני אדם מהסוג המכוער ביותר שקיים בעולם.

רן כהן: יש לי הרגשה שבדבר הזה לא נעשה כמעט שום מהלך.

רן כהן: כמה אנשים כבר הועמדו לדין על הנושא הזה?

רחל גרשוני: ההתקדמות הכי ניכרת שנעשתה בעניין הזה הייתה כפי שציינה גברת הלפרין ממשרד החוץ ההסכם עליו חתמנו דרכו הגיוס של עובדים מתאילנד נעשה תחת בקרה.

רחל גרשוני: זה אומר שזה כולל גביית דמי תיווך.

רחל גרשוני: כלומר, עובדים יגויסו תוך סייג שהם לא ישלמו מעבר לסכום מסוים דמי תיווך, וגם זה בגלל שושנה סטרס ממשרד התעשייה שהייתה גורם מרכזי בהשגת ההסכם הזה.

רחל גרשוני: באיזשהו שלב היא אמרה לי שזאת מדיניות ממשלתית חדשה, לכרות הסכמים כאלה וזאת כדי למנוע את גביית דמי התיווך הגבוהים.

רחל גרשוני: באשר לגביית דמי התיווך בארץ.

רחל גרשוני: יש מספר צוותים בין-משרדיים ששוקדים על המלאכה וביניהם צוות בראשות המשרד לביטחון פנים.

רחל גרשוני: הצוות הזה מתייחס גם לגביית דמי תיווך גבוהים בארץ והאחריות עכשיו ניתנה ליחידת הסמך של העובדים הזרים להתחיל למקד את המבט בתופעה הזאת.

רחל גרשוני: אני מקווה שזה יעזור.

הילה טנא: כמובן שיש גם תיקון של חוק שירות התעסוקה שנכנס לתוקף והוא מגביל את הסכום שניתן לגבות מעובדים זרים באופן רשמי עד 3,050 שקלים והתקנות שנכנסו לתוקף, שזה עוד נדבך במה שנעשה על מנת לצמצם ככל שניתן את התופעה הזאת של דמי תיווך.

רן כהן: אם כן, דרושה אכיפה.

מרינה סולודקין: כבוד שגריר ארצות-הברית מר ריצ'רד ג'ונס, יושבי-ראש שתי ועדות הכנסת, חברים.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לכם שלפני עשר שנים הייתי מוזמנת לשר שרנסקי שהיה אז שר התעשייה והמסחר והפגישה אתו הייתה מאוד חשובה והחומר שנדון היה חדש עבורי.

מרינה סולודקין: הפגישה הייתה עם נציגי CIA מארצות-הברית ועם אנשים שנשלחו על ידי מחלקת המדינה והייתה קשורה לתופעה של סחר בנשים, כאשר ב-1997 לפחות למדינת ישראל הנושא הזה היה חדש.

מרינה סולודקין: הגיעו אנשים והסבירו לנו שזה מאוד חשוב, שיש פניות רבות למחלקת המדינה של ארצות-הברית מנשות אוקראינה שפנו למחלקת המדינה על מנת לחזור לאוקראינה ממדינת ישראל.

מרינה סולודקין: אחרי חמש שנים שעבדנו ביחד עם חברת הכנסת זהבה גלאון בוועדת חקירה פרלמנטרית, שזה היה כלי מצוין כדי לחקור את התופעה וכדי להביא את כל הגורמים במדינה – משטרה, משרד המשפטים, משרד החוץ – להבנת התופעה ואיך להתמודד אתה.

מרינה סולודקין: אני חושבת שבזה כנסת ישראל עשתה את הצעדים הנכונים כדי למגר את התופעה.

מרינה סולודקין: שוב, אני מדגישה שאני מאוד מעריכה את מה שעשו בשנים האחרונות המשטרה ומשרד המשפטים, אבל עם כל זה להגיע לדירוג הראשון, יהיה מאוד מאוד קשה.

מרינה סולודקין: בישיבה האחרונה שקיימנו בנושא הגבול שלנו עם מצרים כאשר מביאים אנשים דרך הגבול הזה, אני חושבת שגם למצרים יש אחריות ואני לא מבינה איך לאורך 120 קילומטרים אין אפשרות לסגור אותו לכניסה בצורה בה נכנסים.

מרינה סולודקין: חלק מהנשים שמביאים לכאן הן ילידות ואזרחיות של ברית-המועצות לשעבר ואני יכולה לומר לכם שיש לנו עוד גבול שעדיין אנחנו לא מבינים ולא חוקרים מה קורה שם.

מרינה סולודקין: אחר כך, אחרי ישראל, מבריחים את הנשים האלה לרשות הפלשתינאית ושם המצב מאוד גרוע ואנחנו צריכים גם לחשוב איך אפשרי להעביר את הנשים ממקום למקום.

מרינה סולודקין: בוועדה הזאת יזמנו פעולה לפיה משרד החוץ הישראלי יפיץ את חומר ההסברה לארצות המוצא.

זהבה גלאון: חברת הכנסת סולודקין יזמה את זה.

מרינה סולודקין: ואת תמכת.

מרינה סולודקין: מאוד חשוב להמשיך בפעולה הזאת כי קודם כל צריכה להיות הבנה בארצות המוצא שלא כדאי להגיע לכאן ולא כדאי להיכנס לרשתות של פשע מאורגן בינלאומי שעוסק בהברחת נשים ובסחר בנשים.

רחל גרשוני: כפי שאמרה נציגת משרד החוץ, אנחנו רואים בדוח מחלקת המדינה קרש קפיצה ללימוד ולא רק בפרק על ישראל אלא בפרקים על כל מדינות העולם וזאת משום שאנחנו לומדים על העובדות.

רחל גרשוני: אתן לכם דוגמה שראיתי בארצות אחרות, שם מגייסים למשל את החברות הפרטיות כדי להילחם נגד הסחר ועכשיו יש יוזמה שאנחנו רוצים לגבש – וגם המלצות צוות משרד החוץ הן בכיוון הזה - כאשר נגייס למאבק הזה חברות כמו אל-על ולהכין ערכות שייתנו לעובדים הזרים בארצות המוצא כאשר הערכות האלה מדברות על זכויותיהם.

רחל גרשוני: עם זאת, אני חייבת לציין שהמניע שלנו למגר את התופעה איננו נובע רק מלחץ בינלאומי.

רחל גרשוני: כעם שידע עבדות, אנחנו לא רוצים להיות עם של אדונים ועבדים.

רחל גרשוני: אני אתן כמה מבזקים לגבי מה שנעשה.

רחל גרשוני: לגבי הסיוע המשפטי.

רחל גרשוני: הסיוע המשפטי – ויושבת כאן נציגה של הסיוע המשפטי – שוקד על פרוצדורה ליישם את הסיוע המשפטי, איך מיידעים את העובדים הזרים שיש להם סיוע משפטי, איזה צמתים הם חשובים בעניין הזה, איך לתת את הסיוע המשפטי בדרך שהעובדים הזרים ידעו שפועלים לטובתם ולא כבעלי סמכות מטעם המדינה.

רחל גרשוני: המקלט ממשיך בעבודה הפורייה שלו ואני חייבת לציין שמדי שנה מנהלת המקלט מדווחת על הקורה במקלט וזה אחד האוצרות הגדולים שיש לנו לגבי אוכלוסייה של הנשים שהגיעה לכאן.

רחל גרשוני: אין לנו הרבה מחקר אבל המקלט עושה את המחקר ומכשיר את הנשים לעבודה במדינות המוצא כשהן יחזרו לשם.

רחל גרשוני: הדוח ציין שיש לנו תוכנית לאומית להילחם בעבדות והסחר וביולי 2007 אושרה תוכנית מיגור הסחר למטרת זנות שזאת תוכנית יותר ממוקדת משום שלגבי התופעה הזאת אנחנו במצב הרבה יותר טוב.

זהבה גלאון: מה כוללת התוכנית הזאת?

רחל גרשוני: היא כוללת, כמו כל תוכנית, גם מניעה, הגנה ואכיפה.

רחל גרשוני: אנחנו חושבים שחלק מהמניעה זה גם למנוע בכלל תופעות מסוימות הכרוכות בזנות כי מקום שיש זנות, הסחר צומח על רקע הזנות.

רחל גרשוני: באכיפה, אחד מהדברים הכי חשובים זה לשקול ולבחון את הדפוסים המשתנים בעולם הסחר בזנות.

רחל גרשוני: כיוון שאנחנו עכשיו יודעים שהסחר בזנות לא מתרחש בבתי הבושת הגלויים אלא במשרדי הליווי, כך שמערכת אכיפת החוק צריכה להתאים את עצמה למצב החדש הזה.

רחל גרשוני: כשאנחנו מדברים על הגנה צריך להיות למשל סל שירותי בריאות לכל קורבנות הסחר ולא רק לאלה ששוהות במקלט.

רחל גרשוני: צריך לייצר חזרה בטוחה לארצות המוצא לכלל קורבנות הסחר ולא רק לאלה ששוהות במקלט.

רחל גרשוני: אלה דוגמאות.

רחל גרשוני: אנחנו מכינים במשרד המשפטים אתר ובו נפרסם את התוכניות האלה כך שהציבור יוכל להעיר את הערותיו.

רחל גרשוני: אנחנו מתכוונים לעשות זאת בקרוב.

רחל גרשוני: על סמך התוכנית למיגור העבדות והסחר לעבדות הוקמו שישה צוותי משנה כדי לתת המלצות אופרטיביות לגבי היעדים בסדר עדיפות הכי גבוה.

רחל גרשוני: למשל, יש לנו צוות שעוסק בסל השירותים.

רחל גרשוני: הצוות הזה כבר סיים את הדיונים שלו והוא ממליץ על הקמת מקלט ושלוש דירות בפריסה ארצית לקורבנות עבדות וסחר לעבדות.

רחל גרשוני: יש עובדים זרים, אפילו אלו שעברו מסכת של סחר, שרק רוצים לעבוד ביום אחרי שהם הוצאו מהמקום הקודם כי הם רוצים להחזיר את החובות והם רוצים לשלוח כסף הביתה.

רחל גרשוני: לגביהם מספיקה מערכת של דירות שיתאימו להם עד שיעברו למקום עבודה חלופי.

רחל גרשוני: לעומת זאת, יש עובדים זרים שעברו מסכת של סחר ולא מסוגלים לחזור לעבודה מיד, ולהם מיועד המקלט בו הם יקבלו שירותי שיקום פסיכו-סוציאליים ורפואיים.

רחל גרשוני: השאלה אם יש תקציב לזה, והתשובה היא שאנחנו עובדים על זה.

רחל גרשוני: ההמלצה הזאת כבר זכתה לאישור ועדת המנכ"לים בנושא הסחר בבני אדם.

זהבה גלאון: האם נקבע תאריך ליישום התוכנית הזאת?

רחל גרשוני: לא.

רחל גרשוני: אין תאריך, אבל לגבי העניין הזה יש עבודה אינטנסיבית עם מזכירות הממשלה כדי להשיג את המימון לכך.

רחל גרשוני: אנחנו רואים את זה כיעד ראשון במעלה, גם מבחינת ההגנה וגם מבחינת האכיפה כי אם אין מקלט או דירות, אי אפשר לחקור כי איפה נשכן את העובדים?

רחל גרשוני: אי אפשר להשאיר אותם אצל המעביד המתעלל ומצד שני איפה נשכן אותם?

רחל גרשוני: מחפשים כל הזמן מקומות לשכן בהם את העובדים.

רן כהן: אני מציע שתיידעו אותנו בכנסת כדי שאנחנו נוכל לסייע לכם גם כמנוף על משרדי הממשלה ועל משרד האוצר.

רחל גרשוני: נשמח לעשות זאת.

רחל גרשוני: בכל אופן, זאת הייתה אחת הביקורות ואנחנו עובדים על זה קשה.

רחל גרשוני: יש לנו גם צוות מצוין שעוסק בבניית מערך זיהוי לקורבנות סחר לעבדות ועבדות.

רחל גרשוני: הזיהוי של האנשים האלה הוא יותר קשה מאשר זיהוי קורבנות סחר לזנות כי איך אתה מבדיל בין עובדים זרים שמנוצלים סתם לבין עובדים זרים שעוברים מערכת של עבדות או סחר?

רחל גרשוני: זה לא קל.

רחל גרשוני: הצוות הזה התכנס ועיצב המלצות והוא ממש בשלבים סופיים של הגיבוש.

רחל גרשוני: ישבתי היום עם יושבת-ראש הצוות ואנחנו רוצים לצאת עם המלצות ממש בקרוב, תוך שבועות ספורים.

רחל גרשוני: יש צוות בראשות מיכל יוספוב ממשרד הפנים שיושבת כאן שמעצב פרוצדורה למתן אשרות שהייה לקורבנות סחר לעבדות ועבודת כפייה ולקורבנות עבדות.

רחל גרשוני: אני חושבת שאני יכולה לומר שגם הצוות הזה בשלבים סופיים של עבודתו אבל השר לא מחכה לגיבוש הפרוצדורלי אלא הוא כבר נותן אשרות שהייה לחלק מקורבנות הסחר לעבדות ועבודת כפייה.

אמי סער: חלק גדול מהמקרים מקבל אשרה אחרי עתירה.

אמי סער: אנחנו מגישים בקשה, מקבלים סירוב, מגישים עתירה כדי שלא יגרשו, ואז, כדי שלא נגיע עם זה לבית המשפט, מקבלים אשרה.

זהבה גלאון: אני מוצאת את עצמי באופן קבוע כותבת לשר הפנים כדי לבקש אשרות שהייה לפרק זמן ועשיתי זאת בכמה מקרים אחרי פניות של ארגונים אליי.

זהבה גלאון: צריכה להיות כאן התדיינות אבל זה לא צריך להיות עניין של התדיינות.

זהבה גלאון: יש לנו בעיה.

זהבה גלאון: ב-12 בחודש שר הפנים אמור לבוא לוועדה שבראשותי כדי לדון בסוגיית האשרות לקורבנות סחר בזנות, אבל יכול להיות שאולי נהפוך גם את זה לישיבה משותפת ונתייחס לנושא הזה של האשרות גם לגבי מהגרי עבודה.

רחל גרשוני: אני יודעת על מקרים בהם אושרו אשרות כאלה, אבל בהחלט נכון שלפעמים האשרה ניתנת אחרי עתירה.

רחל גרשוני: יש גם צוות חלוקת עבודה, ולזה התייחסתי כאשר שאל אותי חבר הכנסת רן כהן בדבר דמי תיווך.

רחל גרשוני: הצוות הזה הוא צוות מאוד חשוב כי חשוב לייחד את הסמכויות ולדעת מי עוסק במה.

רחל גרשוני: יש הרבה גורמים ממשלתיים שעוסקים בהגנה על עובדים זרים – משרד התעשייה, מינהלת ההגירה, גורמי אכיפה כמו רשות המסים וכולי.

רן כהן: למשרד החוץ היו צריכים להיות שיתופי פעולה עם מדינות אחרות אבל לא נעשה כלום עם הפיליפינים ועם מדינות אחרות מהן מגיעים עשרות אלפי עובדים זרים ואין לנו אתן שום הסכמים ושום הסדרים.

רן כהן: שם נעשה פשע כלפי האנשים האלה.

רחל גרשוני: נכון, אבל כפי שאמרתי לך, ההסכם עם תאילנד היה רק צעד ראשון והכוונה היא להמשיך בצעדים האלה.

רחל גרשוני: אמרת שאתה רוצה לא לקוות אלא לעשות, אבל אני חושבת שתקווה היא לא מצווה, אבל מה שתקווה עושה, כל מצווה לא עושה כי אתה צריך את הדלק.

רחל גרשוני: אם כן, יש צוות חלוקת עבודה והוא מאוד חשוב והוא מתכנס ודן.

רחל גרשוני: הצוות יקיים ישיבה שהיא ישיבה לפניי אחרונה ב-21 בחודש וזאת כדי לעצב פרוצדורה לגבי מה עושה משרד התעשייה, מה עושה מינהלת ההגירה, איך יהיו שיתופי הפעולה ביניהם, איך הם מעבירים מידע מהאחד לשני וכולי.

רחל גרשוני: יש צוות תרגום מכיוון שלא בכל משרדי הממשלה יש מתורגמנים.

רחל גרשוני: יש צוות בראשות משרד החוץ שסיים את עבודתו לגבי מבצעי מידע לעניין עובדים זרים כדי ליידע אותם בקשר לזכויות שלהם הן בארצות המוצא והן כאן.

רחל גרשוני: העבודה נמצאת בשלבים סופיים של ניסוח.

רחל גרשוני: הוגש כתב אישום ראשון על סחר בבני אדם לנטילת אברים מן הגוף וכאן אנחנו רואים אומץ גדול של המשטרה ופרקליטות מחוז צפון שהגישו כתב אישום ראשון ותקדימי בכל העולם כאשר כמעט אין כתבי אישום ומקרים בהם הגישו כתבי אישום כאלה.

רחל גרשוני: יש רק לשבח את העניין הזה ולראות מה קורה.

רחל גרשוני: מתקיימות ישיבות לגבי תקנות קרן החילוט כדי שנוכל ליישם אותן.

זהבה גלאון: כבר הועבר כסף לקרן החילוט לצורכי פיצוי אנשים?

רחל גרשוני: לא.

רחל גרשוני: עדיין אין תקנות.

זהבה גלאון: עברה שנה מאז החוק נכנס לתוקף.

רחל גרשוני: זה רובץ לפתחי.

רחל גרשוני: אני אשמה בזה, אבל אנחנו בשלבים סופיים בנושא הזה.

רחל גרשוני: הדבר האחרון שרציתי לציין הוא את הגופים החדשים שנוטלים חלק במאבק כמו ועדת המנכ"לים בנושא הסחר בבני אדם שמעצבת מדיניות ותוכניות לאומיות, כמו הרשות לקידום מעמד האישה שנוטלת חלק מרכזי וחשוב במבצעי מידע וחינוך לציבור, גם במערכת החינוך, גם ברשויות המקומיות וגם בצבא.

רחל גרשוני: אין לי מלים כדי לשבח את מנהלת הרשות לקידום מעמד האישה ומעשיה.

רחל גרשוני: בנוסף לכך הג'וינט, בשיתוף המקלט, עושה תוכניות הכשרה ובנוסף לכך יש לנו את העמותות השונות שעוסקות במלאכה ומדרבנות אותנו לפעול.

רן כהן: אני מודה לך מאוד.

רן כהן: אני מבקש לשמוע את אנשי המשרד לביטחון פנים, אבל לא לפני שאני אביע מחאה על כך שאנשי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לא באו לכאן והדבר הזה הוא בלתי נסבל מבחינת הכנסת ובלתי נסבל מבחינתנו.

רן כהן: אני מתנצל אדוני השגריר שהאנשים האלה מהמשרד לא הגיעו.

רן כהן: זה משרד מאוד מאוד מרכזי בהעסקה של עובדים זרים ולכן היעדרם לא ראוי משום בחינה.

מוטי אבידן: בשנה האחרונה אנחנו מזהים עלייה של למעלה מ-80 אחוזים בפתיחת תיקים משטרה בנושא של סרסרות לזנות.

רן כהן: זה לא מעיד על כך שיש עלייה של 80 אחוזים בסרסרות בזנות.

מוטי אבידן: מדובר בעבירות חשיפה.

מוטי אבידן: תמיד אלה עבירות חשיפה ולכאורה אף פעם אין מתלוננים.

מוטי אבידן: אנחנו גם מזהים עלייה של למעלה מ-30 אחוזים בניהול מקום לשם עיסוק בזנות כאשר לשם כך אנחנו גם משתמשים היום בצווים מינהליים לסגירת אותם מקומות.

מוטי אבידן: מאידך אנחנו מזהים ירידה של למעלה מ-40 אחוזים בסחר בבני אדם, זאת כאשר אותן יחידות שעוסקות לכאורה באותו תחום, כאשר הן מגיעות, אין יותר סחר בבני אדם ואז לכאורה בגלל זה המהפך והעלייה בתיקים בסרסרות לזנות.

מוטי אבידן: כלומר, לדעתנו יש ירידה בגלל האכיפה המוגברת שלנו בנושא של סחר בבני אדם לשם סרסרות לזנות.

מוטי אבידן: ההנחיה של כל יחידות המשטרה כאשר למעשה כל מערכות המידע המשטרתיות מוכוונות היום ועוקבות אחרי פעילות היחידות המשטרתיות בכל נושא של יעדי הסחר בבני אדם והסרסרות לזנות.

מוטי אבידן: במטה יש אדם שעובד אך ורק בתחום הזה והוא בודק את פעילות היחידות באופן קבוע.

מוטי אבידן: אנחנו עוקבים אחרי הפעילות הזאת וגם מדווחים עד רמת השר וכמובן למפכ"ל.

מוטי אבידן: יש לנו גם מערכת של הדרכה כאשר היום כל קציני ושוטרי משטרת ישראל עוברים באופן קבוע הדרכות והרצאות מסודרות בתחום ואפשר לומר שכמעט כל חוקר היום מודע וקיבל הדרכה בעניין הזה.

מוטי אבידן: לכאורה המקום להחזקת הנשים, המקלט, מהווה כר נוח מבחינתן, אפילו שהן נמנעות מלהעיד, מכיוון שבעצם נשמטת הקרקע לכאורה מבחינתן ואז הן מרגישות נוח והרבה פעמים אנחנו נתקלים במצבים הפוכים בהם עצם זה שהן מוחזקות בידי הרשויות, אנחנו קצת מתקשים במובן הזה לשכנע אותן להעיד נגד הסוחרים ונגד האנשים שמבצעים את העבירות הפליליות.

מוטי אבידן: הלחימה של משטרת ישראל בארגוני הפשיעה משפיעה באופן עקיף גם על הארגונים לרצות ולהתקרב לנושא של פעילות בתחום סחר בבני אדם, שם יש כסף רב ומכיוון שאנחנו גם פעילים ועוקבים אחרי הפעילות הפלילית שלהם בנושאים האלה, זה משפיע כמובן גם על הרצון שלהם להתקרב לתחום הזה.

מוטי אבידן: כמובן שאנחנו שותפים למשרדי הממשלה בכל התחומים ואנחנו משתתפים בכל הפורומים, לומדים ומעבירים את הידע שלנו בכל התחומים האלה וזאת על מנת כמובן לשפר את שיתוף הפעולה כאשר כמובן משטרת ישראל לא נמצאת לבד בתחום הזה.

זהבה גלאון: האם יש לך גם נתונים לגבי סחר במהגרי עבודה?

מוטי אבידן: נמצא כאן נציג מינהלת ההגירה שהיא יחידה ארצית שקיבלה אחריות בעניין הזה והוא יוכל להתייחס לשאלה.

דוד פרץ: אני אומר מה עשינו מאז חוקק החוק באוקטובר 2006.

דוד פרץ: למעשה כל הצוותים שלנו - אנחנו פועלים בשיתוף פעולה ובצוותים משולבים עם נציגי משרד התעשייה – הונחו בביקורות שהם עושים, והם עושים מדי יום ביומו ביקורות, לתת את דעתם לתופעה הזאת.

דוד פרץ: מעבר לזה, נקבע יעד למינהלת ההגירה וזה נובע ממדדים שנקבעו הן ליחידת המודיעין, הן ליחידת החקירות והן ליחידת התביעות.

דוד פרץ: לגבי תיקים.

דוד פרץ: במהלך שנת 2007, עד כה, נפתחו 12 תיקים שהם ממש סחר בבני אדם כאשר שלושה תיקים מתוכם נמצאים בפרקליטות המדינה והם בעיון ומעקב.

דוד פרץ: להערכתנו בשלושת התיקים האלה יוגשו כתבי אישום.

דוד פרץ: הפרקליטות ביקשה כמה השלמות אבל כנראה יוגשו כתבי אישום.

דוד פרץ: אני רוצה להתייחס לנושא שהועלה כאן והוא מתן האשרות למהגרי עבודה.

דוד פרץ: להלכה אולי לא ניתנות אשרות אבל למעשה מדי יום ביומו אנחנו נותנים אשרות ואני אסביר במה דברים אמורים.

דוד פרץ: במינהלת יש למעלה מ-300 עדים שהם עדים ברמה כזו אחרת ולאו דווקא בעבירות סחר אלא בכל עבירת מרמה כאשר עובד זר מרומה.

דוד פרץ: לצורך העניין, עובד זר הגיע לארץ והיה אמור להיות מועסק אצל מעביד מסוים, הוא לא הועסק אצל אותו מעביד – לדוגמה, אתמול הגיעה אלי עובדת שעבדה ארבעה חודשים אצל מעסיקה מסוימת אבל מאיזושהי סיבה שלי לא ברורה עדיין היא פיטרה אותה.

דוד פרץ: יש לדעת שעובדת בענף הסיעוד גרה עם אותה קשישה ואם היא אומרת לה שהיא יותר לא עובדת אצלה, זה אומר שהיא אומרת לה ללכת לגור ברחוב.

דוד פרץ: היא הגיעה אלי, קנינו לה אוכל ונתנו לה לאכול.

רן כהן: כל פגיעה כלשהי בעובדים ובתנאי עבודתם, מבחינתנו זאת מגרעת שנוגעת לנושא של סחר בבני אדם.

דוד פרץ: באותו רגע נתנו לה אישור עד שמעיד על כך שהיא עדה אצלנו ולמעשה לא ניתן להרחיב אותה והיא תמצא עבודה, ואנחנו מקווים שהיא תמצא עבודה מסודרת.

דוד פרץ: מאחר שההליך המשפטי במדינת ישראל נמשך קצת יותר משנה, אותם אישורי עד אלה למעשה מהווים אשרות שמאפשרות לאנשים להישאר בארץ ולהשתקם.

דוד פרץ: כפי שאמרתי, להלכה אולי לא ניתנות אשרות, אבל למעשה הן ניתנות גם ניתנות.

דוד פרץ: אצלנו במינהלת ההגירה מחזיקים להערכתי כ-300 עדים.

זהבה גלאון: אנחנו לא רוצים שהאשרות שניתנות למהגרי עבודה תהיינה על בסיס העובדה שיש בעיה במערכת המשפט ואז אותם אנשים נתקעים אלא אנחנו רוצים שתהיה כאן מדיניות של מתן אשרות לאנשים שעברו שעבוד, התעללות, כפייה ובעצם נסחרו.

זהבה גלאון: זאת ההזדמנות לעבור לעורכת-הדין ענת חולתא, עוזרת ראשית לפרקליט המדינה ואחר כך נפתח את הדיון גם לנציגי הארגונים.

ענת חולתא: בעניין פעילות האכיפה בסחר למטרות זנות דיברו כבר די הרבה ודיברו על האפקטיביות של האכיפה ועל ההפחתה וההקלה בתחום הזה שהגיעה בעקבותיה.

ענת חולתא: כאשר בודקים את התיקים התלויים ועומדים היום בתחום הזה של סחר למטרות זנות, אנחנו רואים שכמעט ואין היום בפרקליטות המדינה תיקים חדשים בתחום הזה.

ענת חולתא: גם התיקים החדשים שנפתחים, אין מדובר בקורבנות חדשים שהגיעו לאחרונה אלא בעיקר בקורבנות שנמצאות כבר כאן מזה מספר שנים ורק עכשיו הפרשיות נחשפות או שרק עכשיו התיקים הגיעו לתלונה או למיצוי של חקירה.

ענת חולתא: רוב התיקים נמצאים היום בערכאת הערעור בבית המשפט העליון, תיקים שהתחילו לפני כמה שנים בערכאות הדיוניות והיום נמצאים במסגרת של ערעורים הן מטעם הנאשמים והן מטעם המדינה.

ענת חולתא: במדינת ישראל הפרקליטות רשאית להגיש ערעורים על קולת העונש ועל זיכויים ובעניין הזה השיטה שלנו קצת שונה מהשיטה המשפטית האמריקאית.

ענת חולתא: יש היום כמה וכמה תיקים, גם תיקים עקרוניים וגם תיקים שקשורים בענישה והם תלויים ועומדים בבית המשפט העליון.

ענת חולתא: בגלל העומס שמוטל על מערכת המשפט שלנו, שזה גם נושא שחוזר ונדון בוועדות במהלך השנים, בעבר אמרנו שבעיקר ערכאות הדיוניות מהוות צוואר בקבוק בתיקים האלה אבל היום אנחנו אומרים שבעיקר בית המשפט העליון מהווה צוואר הבקבוק בדיונים האלה, וזאת כאשר בודקים את הפריסה של התיקים.

ענת חולתא: בכל-זאת אני רוצה לומר שהאכיפה האפקטיבית בתחום של הסחר למטרות זנות לא הותירה אחריה חלל ריק, לא ברחוב הישראלי ולא בעולם הפשיעה הישראלי ואנחנו צופים בדאגה מאוד גדולה אחרי השינויים בתעשיית המין המקומית שביחד עם השחיקה הסוציו-אקונומית שעוברת החברה בישראל בשנים האחרונות מגבירים את התופעות הפליליות ואת היקפי הזנות המקומית עד כדי כך שאנחנו מזהים היום יותר ויותר קטינות שמעורבות בעולם הזנות המקומי ועד כדי תופעות שמזכירות לנו במקרים רבים תופעות ויחס כלפי העוסקות בזנות שהם דומים לתופעת הסחר, וזה כמו שאנחנו מבינים את התמונה, אנחנו כפרקליטות מבינים את התמונה, בדיוק כתוצאה מהעניין הזה.

ענת חולתא: בעולם הזה, עד שלא ממגרים לחלוטין את התופעות האלה, אין ואקום וכאשר הנשים הזרות יוצאות, הזנות המקומית מתגברת והדבר הזה מאוד מדאיג אותנו.

ענת חולתא: אמנם אני לא מדברת עכשיו על ניוד של נשים בחוץ לארץ ולא מדובר בנושאים שנבחנים בדוח של מחלקת המדינה האמריקאית והאו"מ אבל כרשויות אכיפה התופעה מטרידה אותנו באותה מידה, בעיקר כאשר אנחנו מזהים דפוסים דומים של קורבנות ושל עבריינות בתחום הזה.

ענת חולתא: לכן אנחנו סבורים שיש להגביר ולשכלל את האכיפה בעבירות הסרסרות, בעבירות של החזקת מקומות לצורכי זנות, בעבירות של פרסום שירותי זנות שצריכות לעבור רפורמה וכמובן כל מערך האכיפה שסובב את זה גם בתחום הכלכלי, גם בתחום של הפשיעה המאורגנת ושל הלבנת ההון.

ענת חולתא: מדובר בדיוק באותם דפוסים וכחברה בישראל הדברים האלה מטרידים אותנו באותה מידה.

רן כהן: יש סימביוזה מאוד מסוכנת בין תופעת ההפקרות של תנאי החיים של העובדים הזרים עם הגברת המוטיבציה לערב בזה גם את הזנות ואת השימוש בזנות כחלק אינטגרלי של אותה תופעה.

רן כהן: ראינו את זה בכל המקומות בהם יש ריכוזי עובדים זרים, חוקיים ובלתי חוקיים, כאשר הם נמצאים בתת-תנאים.

רן כהן: אז יש עלייה מאוד גסה בתופעת הזנות בכל מיני רבדים מאוד מכוערים שלה.

ענת חולתא: אני מאוד מצטערת שקשה לי בעניין הזה להסכים שיש קשר בין עליית כמות מהגרי עבודה במדינות המערב לבין העלייה של הזנות.

ענת חולתא: נדמה לי שאחד הדברים שלמדנו בשנים האחרונות הוא שכל שכבות האוכלוסייה, ובעיקר האוכלוסייה המקומית, היא הצרכנית של עולם הזנות ושל תעשיית המין.

רן כהן: זה ברור.

ענת חולתא: מדובר בתעשייה שמגלגלת כסף רב.

רן כהן: כיוונתי לסוגיה ספציפית בתוך העניין הזה.

רן כהן: את יכולה לראות את זה במרכז תל-אביב, תמצאי שם ריכוז גדול מאוד גם של עובדים זרים שחיים בתנאים תת-אנושיים וגם תופעה מאוד גסה של זנות.

זהבה גלאון: אני חושבת שמה שחבר הכנסת רן כהן התכוון הוא לא לומר שעובדים זרים משתמשים בשירותיהן של נשים שעוסקות בזנות אלא כאשר מצב החיים או המצב הסוציו-אקונומי נמוך, את רואה עלייה בתופעת הזנות.

זהבה גלאון: הוא לא כרך את זה בכך שדווקא עובדים זרים הם אלה שמשמשים כלקוחות של הנשים שעוסקות בזנות.

ענת חולתא: אני מבינה.

ענת חולתא: אני מתנצלת על שלא הבנתי קודם.

ענת חולתא: ברור שהמקור - ואנחנו יודעים את זה גם בעולם של הסחר בבני אדם לכל המטרות – שהמניע העיקרי והרקע העיקרי לצמיחה של התופעות הפליליות הללו היא מצוקה כלכלית ואנושית.

ענת חולתא: במקומות בהם אנשים נקלעים לעוני ונקלעים למצב של ייאוש ושל אין ברירה, ובמקומות בהם מערכות הרווחה והתמיכה קורסות, ארגוני הפשע נכנסים ואנשים עושים צעדים נואשים.

ענת חולתא: זה הרקע לסחר בבני אדם למטרות זנות וזה גם הרקע כמובן לניוד של מהגרי עבודה שנאלצים להגיע מהמדינות בהן הם נמצאים במצוקה למדינות המערב שהם תופסים אותן כמפותחות יותר ומשגשגות יותר והם באים אליהן כדי להרוויח כסף.

ענת חולתא: אין ספק שברקע של כל התופעות האלה עומדת מצוקה כלכלית וחברתית.

ענת חולתא: אני אעיר עוד הערה אחת ואחרונה בעניין של עבודות הכפייה.

ענת חולתא: כיום התחום הזה נמצא באחריות האכיפה בעיקר של מינהלת ההגירה וכפי שציין קודמי אנחנו נמצאים בשיתוף פעולה מקצועי עם מינהלת ההגירה שזה באמת דבר חדש לנו כפרקליטות לעבוד ביחד.

ענת חולתא: יש שתי פרשיות שאמורים להיות מוגשים בהן כתבי אישום ראשונים במדינת ישראל בעבירה של עבודות כפייה ומדובר ממש בימים ספורים.

ענת חולתא: לאחר התייעצות משותפת החזרנו את התיקים להשלמת חקירה.

ענת חולתא: אני יודעת משלי יהלומי שהיא אחראית על התביעות במינהלת ההגירה שההשלמות הללו בוצעו ובאמת תוך כמה ימים התיקים הללו יוגשו ואנחנו אז נחכה לדברו של בית המשפט בפרשנות – בפעם הראשונה בישראל – של היקף העבירות האלה.

רן כהן: טוב מאוד שהגעתם לשיתוף פעולה.

רן כהן: עכשיו גם משרד הפנים צריך להיכנס לתמונה.

רחל יוספוב: בימים אלה אנחנו נמצאים בגיבוש סופי של הנוהל שלנו בנושא של סחר בבני אדם.

רחל יוספוב: הנוהל למעשה מחולק לשני חלקים כאשר החלק הראשון הוא החלק שמדבר על הקטע שהקורבן נמצא פה במהלך של חקירה במשטרה והמתנה לעדות, והחלק השני של הנוהל הוא לגבי שנת שיקום ואיך אנחנו מחזירים אותו בחזרה למעגל העבודה.

רחל יוספוב: בשתי התקופות האלה הוא מקבל מאתנו אשרה ב/1.

רחל יוספוב: אנחנו מסתמכים למעשה על החלטה של מינהלת ההגירה כי לנו במשרד הפנים ובמינהל האוכלוסין אין את הכלים לתת החלטה אם מדובר בקורבן סחר בבני אדם.

רן כהן: ברגע שבו מינהלת ההגירה אומרת לכם שכאן מדובר בקורבן, השאלה היא אם אוטומטית אתם נותנים את האשרה.

רחל יוספוב: אוטומטית אנחנו נותנים לו אשרה ב/1.

רחל יוספוב: במהלך השנה הזאת קיימנו ימי עיון לעובדים שלנו במינהל אוכלוסין.

רן כהן: מתן האשרה דורש אישור של מר גנות?

רחל יוספוב: לא.

רחל יוספוב: זה לא דורש אישור של מר גנות אלא זה עובר אישור שלי.

רן כהן: את מוסמכת לעשות את זה בעצמך.

רחל יוספוב: אני מוסמכת לעשות את זה בעצמי.

רחל יוספוב: ברגע שמינהלת ההגירה מעבירה לי את המקרה ואומרת שמדובר פה בקורבן סחר בבני אדם, אותו אדם מקבל את המעמד.

זהבה גלאון: כמה מקרים כאלה היו לך בשנה האחרונה, ב-2007?

רחל יוספוב: שישה מקרים.

רחל יוספוב: במהלך 2007 עשינו גם ימי עיון לעובדים שלנו בלשכות שבמידה שהם מזהים מקרים כאלה, להפנות אותם למשטרה כדי שהיא תוכל לטפל.

רן כהן: מה קורה עם עובד שבורח מהמעסיק שלו בגלל תנאי עבודה קשים?

רחל יוספוב: יש לנו נוהל.

רחל יוספוב: הוא מקבל אשרה ב/2 עד שהוא מוצא מעסיק חדש.

רן כהן: איפה הוא מוכיח את המעמד שלו?

רן כהן: איפה הוא מוכיח את זה שבעצם מה שקרה הוא שהוא חי בתנאים קשים ואיומים ולכן הוא זכאי להגנה שלכם?

רחל יוספוב: לשם כך אנחנו קיימנו את ימי העיון האלה לעובדים שלנו במינהל אוכלוסין כדי שאם הם מזהים מקרה כזה, הם ייתנו לאותו עובד מעמד זמני ויפנו אותו למשטרה כדי שיוכל להגיש תלונה על מנת שתיפתח חקירה.

רחל יוספוב: אם המשטרה תאמר לי שמדובר כאן בקורבן, הוא יקבל אשרה ב/1.

רחל יוספוב: אנחנו גם לא משייכים אותו לשום מעסיק בתקופה של החקירה, העדות והשיקום.

רחל יוספוב: אם הוא מוצא מעסיק, אנחנו מאפשרים לו.

זהבה גלאון: עשינו הבחנה בין מי שמנוצל, גם אם זה באופן מחפיר, לבין קורבן סחר.

זהבה גלאון: זאת אומרת, יש קו תיחום מאוד ברור בין ניצול, שעבוד וכפייה.

דוד פרץ: אנחנו בודקים אם יש ראיה שהאדם הזה סבל ואם זה כך, אנחנו מתחילים בחקירה.

דוד פרץ: כרגע אנחנו מטפלים במקרה כזה בצפון הארץ כאשר דבר ראשון אנחנו גם בקשר עם אנשי משרד התעשייה ואנחנו נבטל לאדם סיעודי את ההיתר שלו כך שהוא לא יוכל יותר להעסיק עובד זר.

רן כהן: זה הדבר הראשון שאתם צריכים להשתמש בו.

רן כהן: מי שמעסיק בתנאים כאלה, צריך פשוט לשלול את האפשרות שהוא יקבל עובד זר.

דוד פרץ: לגבי אותן שתי גברות.

דוד פרץ: אני לא רוצה להזכיר בדיוק את המקרה הספציפי, אבל לגבי אותן שתי גברות כמובן אנחנו בודקים אם יש להן מקום עבודה ואנחנו בקשר עם משרד הפנים ועם משרד התעשייה.

דוד פרץ: מנסים למצוא להם איזשהו מקום עבודה.

דוד פרץ: לא כל הנשים רוצות להיות במקלט אלא הן רוצות לעבוד ולהתפרנס.

דוד פרץ: מי שמוצאת עבודה ומתפרנסת, אנחנו בקשר חודשי אתה.

זהבה גלאון: זה על פי המודל שעורכת-הדין רחל גרשוני ציינה, מקלט ודירות.

דוד פרץ: לא.

דוד פרץ: הן לא במקלט ולא בדירות אלא הן מתגוררות במקום עבודתן ובענף הסיעוד רובן מתגוררות עם המעסיקים הסיעודיים.

אבי גור: בדוח של מחלקת המדינה מוזכרות שתי תופעות עיקריות: סחר בבני אדם למטרות עבודה ולמטרות זנות.

אבי גור: היום זה יום זכויות הילד וצריך לתת איזשהו ממד בדיון וגם בסיכומים לאחר מכן, אם אפשר, לנושא של זכויות הילד.

אבי גור: ראינו בתקופה האחרונה מספר כתבות בטלוויזיה שמראות את הילדים שנולדו במקרים של סחר בבני אדם למטרות עבודה, את הילדים שנולדו לנשים שעבדו בזנות, וכיצד הילדים האלה לא זוכים לטיפול בו היינו רוצים כאשר בחלק מהמקרים זה אפילו מהווה סכנה כי אנחנו מחסנים את הילדים שלנו כנגד מגפות אבל אותם הילדים שמוזכרים בשני הסעיפים האלה לא נמצאים במסגרת של משרדי הממשלה, של חוק בריאות התלמיד, סעיף 21(א) בביטוח בריאות ממלכתי.

אבי גור: צריך למצוא את הדרך כדי שהילדים האלה כן יחוסנו וכן יקבלו את כל מה שמקבלים ילדים אחרים בבריאות התלמיד.

זהבה גלאון: רק אתמול ממשלת ישראל דחתה הצעה של חבר הכנסת דב חנין, לתת מענה בדיוק בסוגיה הזאת.

זהבה גלאון: זאת ההזדמנות, אדוני השגריר, להפעיל גם את השפעתך בממשלה, בדיוק בסוגיה החשובה הזאת.

זהבה גלאון: ממשלת ישראל דחתה אתמול הצעת חוק חשובה ביותר שמבקשת לתת מענה ושירותי בריאות לאותם ילדים שנולדו כאן.

אבי גור: מעבר לכך, הילדים האלה נמצאים תחת האפוטרופסות של ההורים.

אבי גור: זאת אומרת, ברוב המדינות בעולם כל ילד עד גיל 18, ההורה הוא האפוטרופוס שלו.

אבי גור: לצערי, ההורים – ואני מדבר כנציג ההורים – לא מקבלים את כל מה שמקבלים ההורים במדינת ישראל.

אבי גור: זאת אומרת, את ההדרכה איך להיות הורה, איך ללכת לטיפת חלב, איך לקבל סיוע בלימודים וכל הדברים שהורים אחרים מקבלים במדינה אבל ההורים שנפגעו במסגרת הסחר בעבודה, הם לא מקבלים את הדברים האלה.

אבי גור: אני חושב שבמידה שהמשרדים הממשלתיים יעשו משהו, זאת גם תהיה הדרך למנוע את הסחר מכיוון שאז הם ייכנסו לגופו של עניין.

ריטה חייקין: אני רוצה להודות לשגריר ארצות-הברית בישראל ולתמיכת מחלקת המדינה שניתנת כל שנה לארגונים בין-ממשלתיים בנושא מאבק בסחר בנשים בישראל.

ריטה חייקין: זאת באמת מהווה השפעה גדולה, עזרה לנו בהגנה על קורבנות סחר ויוזמה במאבקים ציבוריים ברמות שונות.

ריטה חייקין: אני רוצה לציין שישראל עשתה צעדים מאוד משמעותיים בשבע השנים האחרונות אבל אני תמיד מתחילה לספור משנת 2002 כי בשנת 2002 התחילו התזוזות במערכת.

רן כהן: במידה מסוימת בזכות הדוחות של מחלקת המדינה.

ריטה חייקין: תודה לארצות-הברית שכל כך משפיעה על מדינת ישראל.

ריטה חייקין: יחד עם זאת, אני עדיין צריכה לציין שמדינת ישראל עשתה את הצעדים אבל בכל דבר יש עדיין את המאבק ותקווה זה לא מספיק.

ריטה חייקין: עדיין יש על מה לעבוד ויש עוד מה לעשות.

ריטה חייקין: ציינה ענת חולתא את פריחת סחר הפנים.

ריטה חייקין: נכון, יש פחות נשים זרות אבל יש יותר ויותר נשים ישראליות שנמצאות בזנות ואנחנו קוראים לזה סחר פנים.

ריטה חייקין: עדיין אנחנו לא רואים שינויים מטעם המדינה ושהיא יכולה לעשות משהו באופן פרקטי.

ריטה חייקין: אנחנו עדיין לא רואים שנשים קורבנות סחר יכולות לזכות לביטוח בריאות ואני מדברת על אלה שלא נמצאות במקלט.

ריטה חייקין: אנחנו עדיין מוצאים את עצמנו בבעיות ומאבקים עם משרד הפנים וכל יום אנחנו שואלים את עצמנו האם האישה הזאת תישאר כאן בישראל או שעוד מעט היא תצטרך לעזוב ולא ברור מה קורה עם הילדים שלה שנולדו בישראל והם אזרחי ישראל.

ריטה חייקין: הם אזרחי ישראל, אבל משרד הפנים לא מכיר בהם כמקרים הומניטריים.

ריטה חייקין: אנחנו לא מבינים עדיין את התנהלותו של המקלט כי לא ברור לנו האם המשטרה אחראית על כניסת קורבנות סחר ולמה המשטרה היא זאת שצריכה לפנות למשרד הפנים לקבל את התשובה ממנו, האם אפשר להעביר את האישה למקלט.

ריטה חייקין: לא חשבתי שארצות-הברית התכוונה לכך כאשר היא תרמה בהתחלה את הכסף למקלט.

ריטה חייקין: אנחנו מאוד חוששות מביטול מתן האשרות לאזרחי רוסיה, וזה אומר שכל אזרחי רוסיה יקבלו את האפשרות להגיע לכאן.

ריטה חייקין: אנחנו חוששות מהצעד המאוד משמעותי הזה כי זה לא רק שלמשטרה תהיה עבודה קשה אלא כמו שאמרו לנו כבר יוכלו להקים את הנציגות בשדה התעופה.

ריטה חייקין: זה חשש מאוד גדול ואני מאוד הייתי ממליצה למשרד התיירות לחשוב בכובד ראש כאשר הוא מקבל החלטה מסוג זה.

ריטה חייקין: היינו רוצות להודות לרחל גרשוני על תרומתה.

ריטה חייקין: אנחנו יכולות להגיע למדינות אחרות ולספר מה יש לנו כאן ואיך בעצם אנחנו מארגנות את המכניזם של המאבק בסחר בנשים שזה מאוד חשוב לפעילותנו.

אמי סער: אני מייצגת היום את מוקד סיוע לעובדים זרים וגם את קו לעובד שנציגיו לא יכלו להגיע.

אמי סער: אלה שני ארגונים שלמעשה מטפלים במהגרי עבודה.

אמי סער: אני לא אתייחס היום לנשים שדיברו עליהן הרבה.

אמי סער: קודם כל, תודה לדוח שבזכותו נחקק החוק לאיסור סחר בבני אדם.

אמי סער: אני חושבת שזה נהדר שיש לנו חוק אבל היישום עוד בדרך ואנחנו עדיין רואים קשיים כאשר אנחנו מבקשים אשרות ואנחנו לא מבקשים מיליוני אשרות.

אמי סער: אין כאן שום פגיעה בריבונות של מדינת ישראל.

אמי סער: עדיין יש מאבקים עם משרד הפנים ואולי בגלל דוחות שהם מקבלים מהמשטרה.

אמי סער: צריך לזכור שמדובר בקורבנות ושלא מדובר בעדים שצריך אותם לחקירה, ואם הם יעילים לחקירה, הם כן יקבלו אשרות, ואם הם לא יעילים לחקירה, הם לא יקבלו את האשרות.

אמי סער: אלה קורבנות שצריכים מקלט משלהם ולא צריך להיאבק כל פעם שרוצים להכניס קורבן סחר למקלט.

אמי סער: אם יש גברים, בכלל אין להם מקלט וצריך לחפש להם כל מיני פתרונות דיור ואנחנו הם אלה שצריכים לעשות זאת.

אמי סער: הרעה החולה הזאת לא תסתיים כל זמן שימשיכו לגבות עמלות ותמשיך הכבילה שאף אחד לא הזכיר אותה.

אמי סער: לפני כשנה וחצי בית המשפט העליון אמר שהכבילה היא עבדות מודרנית אבל הכבילה עדיין קיימת ולא ניכנס ולא נפרט זאת.

אמי סער: רק לפני חודשיים מדינת ישראל לקחה מהכלא יותר ממאה אריתראים והעבירה אותם למעסיקים חקלאים ונאמר להם שאם הם יעזבו את המעסיק, הם יחזרו לכלא.

אמי סער: המעסיקים משתמשים בזה והשכר שלהם הוא הרבה פחות ממה שצריך היה להיות.

אמי סער: תנאי העבודה והמגורים הם קשים.

אמי סער: זאת פשוט עבדות ולי זה תמיד מזכיר את הכושים בשדות הכותנה.

אמי סער: אני חושבת שאם נעלה את המודעות של כולנו ויהיו כאן שלטים וסרטונים, גם האנשים ברחוב אולי יבינו שיש כאן עבדים ויבואו ויספרו על מקרים כאלה שהם מכירים.

עדה פליאל טרוסמן: אני רוצה להעלות פן נוסף, לאור כל הדברים שנאמרו כאן ולאור העבודה היפה שהשירות שלנו והמשרד עשה בהקמת המקלט לנפגעות סחר, מקלט מעגן, ומתן הגנה ללמעלה מ-250 נשים במשך השנים האחרונות.

עדה פליאל טרוסמן: אנחנו נותנים גם טיפול לילדים במקלט.

עדה פליאל טרוסמן: השנה התקבלה תוכנית על-ידי ראש הממשלה שלנו וועדה בין-משרדית כאשר משרד הרווחה מוביל את הנושא, ואני מדברת על תוכנית שאנחנו עומדים לפתחה להוצאת נשים ישראליות, נערות וצעירות, ממעגל הזנות.

זהבה גלאון: הכסף כבר עבר אליכם?

זהבה גלאון: התוכנית היא יפה, אבל השאלה אם ראש-הממשלה העביר את ה-15 מיליון שקלים.

עדה פליאל טרוסמן: הוא יגיע.

עדה פליאל טרוסמן: זה לא 15 מיליון אלא 10 מיליון שקלים בבסיס, אבל גם זה סכום יפה.

רן כהן: חשוב שתדאגו להעביר אותו ב-2007.

עדה פליאל טרוסמן: אני מבקשת מכם להעביר את הסכום בחוק התקציב של שנת 2008.

עדה פליאל טרוסמן: יש לנו תוכנית מאוד יפה, ראשונית ומעמיקה לטפל בנערות, צעירות ונשים במטרה להוציא אותן ממעגל הזנות ברחבי הארץ.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: (דבריו מתורגמים מאנגלית לעברית).

השגריר ריצ'רד ג'ונס: תודה רבה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אדוני הישוב-ראש, גברתי יושבת-הראש וכל אלה מכם שנמצאים כאן היום כמאזינים ו כאנשים שנתנו כאן מצגות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אחרי הדיון הזה אנחנו רואים כמה כל הסוגיה הזאת סבוכה ומורכבת.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: איתור הקורבנות, יידוען בכל הקשור לזכויותיהם, הגנה שניתנת לקורבנות, מנע וכולי.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: כל הדברים האלה קשורים.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: סביר מאוד להניח שהמכנה המשותף של כל המאמצים בא לכלל ביטוי בידי רחל.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: בסופו של דבר, מדובר בהגנה על הפרטים החלשים ביותר בחברה כמו נשים שמועסקות בזנות או ילדיהן הזקוקים לשירותי המדינה, הזקוקים להגנה כדי לצאת מהמעגל, כדי שלא יהיו החוליה החלשה ביותר בחברה הישראלית.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: כאשר מגיעים למודעות לגבי ממדי הבעיה, אני חושב שאפשר להבין טוב יותר כמה מתוחכמת הגישה כדי להתמודד עם הסוגיה, דבר שלא יכולה לעשות תוכנית אחת או גוף אחד או סוכנות אחת.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: יש כאן צורך ברשת.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: כפי שהסוחרים משתמשים ברשתות לסחר בבני אדם, כך גם הממשלה חייבת ברשת תוכניות כדי לתת תמיכה וסיוע לחלשים, לאלה שהם פגיעים לניצול ולסחר.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אני סבור שמטרת הדוח שלנו בסופו של דבר היא לתת לאנשים מידע לגבי מה שעושים אחרים כדי שניתן יהיה ללמוד מניסיון הזולת, מההצלחות, וזה דבר שאנחנו עושים כל העת בארצות-הברית.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: הרבה מן הסוגיות שאתם מתמודדים אתן כאן באות לידי דיון במישור הפדרלי בארצות-הברית וכמובן גם לנו יש בעיה של סחר פנימי.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: יש לנו חוקים פדרליים והחוקים במדינות הם חוקים של המדינות עצמן.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: בחלק ממדינות ארצות-הברית הזנות היא אפילו חוקית.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: נכון, זה במעט מאוד מדינות, אבל זה קיים.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אחת הגישות של הממשלה הפדרלית למנוע זנות היא למנוע העברה בין מדינה למדינה.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אנחנו לומדים מן הדוגמאות של המדינות איך הן מתמודדות עם הבעיות וכמדינות כאלה שכנראה עושות עבודה טובה יותר הרי התוכניות האלה בסופו של דבר צריכות להיות כלל ארציות.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אם כן, יש לנו מעין מעבדה מתמשכת כדי לנסות דברים.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: מדינות קטנות יותר שאין להן חלוקות כאלה ומחלקות כאלה יכולות להפיק תועלת מן הניסיון הבינלאומי וזו אחת הסיבות לכך שאנחנו מוציאים את הדוח ונמשיך לעשות זאת.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: כאמור, אני יוצא מכאן עם כל מה שלמדתי כאן ואצור קשר עם האנשים כדי לדווח לוושינגטון כי גם אנחנו יכולים ללמוד לא רק איך להתמודד עם בעיותינו שלנו בכל הקשור בסחר בבני אדם אלא אנחנו יכולים ללמוד מכם איך להתייחס טוב יותר לתוכנית הזאת במישור הארצי, בעיקר כאשר מדובר במדינות זרות וזאת לדעתי תועלת אדירה לעם בארצות-הברית ולעולם כולו.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: לדעתי אנחנו זקוקים ליצור הזדמנויות לכל האנשים בעולם, אם אנחנו באמת רוצים למקסם את משאבינו כדי להתמודד עם כל הבעיות האדירות שעומדות בפנינו.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: פעם נוספת, תודה רבה לכם.

השגריר ריצ'רד ג'ונס: אין לי נוסחאות קסם לתת לכם אלא לומר לכם שתמשיכו בעבודה הטובה וגם אנחנו נמשיך לשתף אתכם פעולה.

זהבה גלאון: אדוני השגריר, תודה על ההשתתפות שלך ועל הצעדים הקבועים והמתמידים שאתם עושים גם מול ממשלת ישראל וגם מול הכנסת כדי להתמודד עם התופעה של סחר בבני אדם.

זהבה גלאון: לסיכום הדיון אני רוצה לגעת רק בשתי נקודות ולעדכן אותך בהיבט של סחר בנשים לעיסוק בזנות שאנחנו בוועדה בראשותי בחרנו לעסוק גם בחוליות נוספות בשרשרת של הסחר.

זהבה גלאון: אם עד היום מרבית העיסוק שלנו היה במתן הגנה או בניסיונות לתת הגנה לנשים קורבנות הסחר ולהיאבק בסוחרים ובסרסורים, להחמיר את הענישה והאכיפה, הרי שאנחנו שמים דגש בשנה האחרונה על חוליה נוספת שמזינה או משתפת פעולה עם תופעת הסחר ואלה הם הלקוחות, הצרכנים של התופעה.

זהבה גלאון: אנחנו שוקלים לקדם חקיקה לפיה ניתן יהיה להעמיד לדין את אותם לקוחות שצורכים שירותי זנות, לא רק מנשים קורבנות סחר אלא מנשים שעוסקות בזנות בכלל.

זהבה גלאון: סוגיה נוספת שאני רוצה להסב את תשומת לבך לגביה היא המאבק בכל מה שקשור לפרסום מודעות מין בעיתונים שגם הן מהוות נדבך נוסף ומעודדות את תופעת הסחר והזנות.

זהבה גלאון: אלה נקודות קטנות לתשומת לבך ולידיעתך.

זהבה גלאון: בהזדמנות הזאת אדוני השגריר אני רוצה להסב את תשומת לבך לכך שהפעילות של שתי הוועדות האלה שלנו לא הייתה נעשית כמו שהיא נעשתה עד היום לולא שיתוף הפעולה הבלתי רגיל גם עם ארגוני זכויות אדם, גם עם ארגונים שעוסקים במאבק בסחר בנשים, גם עם ארגונים שעוסקים בסיוע למהגרי עבודה וכמובן שיתוף הפעולה מול הרשויות בראשות המתאמת, רחל גרשוני.

זהבה גלאון: העבודה שלנו יוצאת נשכרת משיתוף הפעולה הזה ואנחנו מעלים את הנושאים בפני הממשלה, מעל בימת הכנסת, מקדמים חקיקה ואני מקווה שהדבר הזה בסופו של דבר יביא למצב שבפעם הבאה כשנארח אותך כאן נמצא את עצמנו במקום הרבה יותר טוב אצלכם.

רן כהן: אני רוצה להביע תודה גדולה לחברת הכנסת זהבה גלאון ולוועדה למאבק בסחר בנשים.

רן כהן: תודה רבה לשגריר ארצות-הברית בישראל ולמחלקת המדינה על הסיוע העצום שאתם נותנים באמצעות הדוח ובנורמות שאתם תובעים מכל מדינות העולם ובכלל זה מישראל.

רן כהן: אני רוצה לומר שני דברים שקשורים מאוד ספציפית לנושא של מהגרי עבודה.

רן כהן: אנחנו כאן בכנסת נחושים – ואני אומר את זה באופן הכי קטיגורי ויודעים זאת כל משרדי הממשלה – לעקור את התופעה הזאת של סחר בבני אדם, של התעללות בעובדים, של התעללות במהגרי עבודה.

רן כהן: לא בא בחשבון שמדינת ישראל כמדינת העם היהודי, כמדינה דמוקרטית, כמדינה שבאה להגן על כבוד האדם וחירותו, שהתופעה הזאת תתקיים בה.

רן כהן: מתוך זה אנחנו מאוד ממוקדים בימים אלה, בעיקר בסוגיה הזאת של דמי התיווך שנגבים מהעובדים שכל רצונם הוא לבוא לעבוד כאן ולהתפרנס בכבוד והם נקלעים למצוקות מאוד מאוד קשות.

רן כהן: כאן הפנייה היא גם למשרד לביטחון פנים על העמדה לדין של כל מי שעוסק בעניין הזה בישראל ולא משנה אם הוא גובה את הכסף כאן או גובה אותו בארץ המוצא.

רן כהן: אני פונה למשרד החוץ להחריף ולחזק את הקשר בינינו לבין מדינות העולם כדי לעקור את התופעה הזאת גם בארצות המוצא, אם זה סין, תאילנד, הפיליפינים וכל מדינה אחרת ממנה מייבאים עובדים.

רן כהן: צריך לעקור את התופעה הזאת של דמי התיווך כי זאת עבדות ואין לזה שום מילה אחרת.

רן כהן: אני רוצה להדגיש את תנאי העבודה של העובדים כאן.

רן כהן: גם הפיכת עובדים זרים לעבדים, זה סוג של סחר בבני אדם.

רן כהן: לכן אסור להשלים אתו ואנחנו לא נשלים אתו.

רן כהן: אני רוצה לסיים את דבריי בעניין אחד שלקחתי על עצמי כוועדה לעובדים זרים, לטפל ולהראות למרות שזה לא בדיוק בקפסטי של הוועדה שלי וזה הנושא של פליטי סודן ודארפור.

רן כהן: אנחנו רוצים בעניין הזה להיות מדינה ראויה למדינה שהוקמה על ידי עם של פליטים ולהתייחס אל הפליטים הללו באופן הוגן ונכון כי הם בני אדם שנרדפים במדינתם.

רן כהן: אדוני, אני מתנצל לפניך בשם הכנסת על זה שהכנסת דחתה הצעת חוק גם שלי לתת מעמד לפליטים הללו במדינת ישראל.

רן כהן: אולי באמת בעזרת ממשל בוש ומחלקת המדינה, גם ממשלת ישראל תפתח את העיניים ותבין שפליט ראוי למעמד ראוי.

רן כהן: מדינת ישראל הייתה צריכה להיות הראשונה לתת מעמד לפליטים הללו אבל זה עניין אחר ואני מודה שתפסתי טרמפ על הדיון הזה, אבל מאחר שזה אכפת לי מאוד אני לא יכול שלא להתייחס לזה.

רן כהן: אדוני השגריר, אני שוב מודה לך.

רן כהן: רבותיי, תודה רבה לכם.