ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 415, 2007-12-03 12:00

גלעד ארדן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

גלעד ארדן: על סדר היום תוכנית העבודה השנתית של משרד התיירות לשנת 2008.

גלעד ארדן: ראשית אני מתנצל על האיחור, הוא נבע מהתארכות הישיבה הקודמת, אך אני חושב שכולנו כאן במטרה חשובה לקדם את ענף התיירות ואת התוצרים החיוביים שיש לענף הזה.

גלעד ארדן: נשמע אותך, אדוני השר, ואת המנכ"ל, וננסה לחשוב יחד איך ועדת הכלכלה יכולה לסייע לך בחקיקה או בדרכים נוספות לקדם את יעדי משרד התיירות לטובת כלל אזרחי ישראל והכלכלה הישראלית.

גלעד ארדן: בבקשה, אדוני השר.

יצחק אהרונוביץ': צהריים טובים לכולכם, אני שמח להיות כאן ולהעביר לכם את הסקירה.

יצחק אהרונוביץ': אני במשרד תשעה חודשים, קיבלתי משרד מסודר, ומטבע הדברים כשנכנסתי לתפקיד עשיתי מספר שינויים שמתחייבים.

יצחק אהרונוביץ': ראינו שאנו אחרי מלחמת לבנון השנייה שעשתה לא טוב לתעשיית התיירות, והייתי חייב לנקוט בכמה פעולות מיידיות שהתחייבו מעצם המצב.

יצחק אהרונוביץ': גורמי התיירות כולם, אני מודה לכל הגורמים, הם משתפים, עובדים.

יצחק אהרונוביץ': אנו מנסים לסייע לכלל גורמי התיירות במדינת ישראל.

יצחק אהרונוביץ': זו תעשייה רחבה, חשובה, ואנו חייבים להניע מהלכים חזקים ומתקדמים כדי לשאוף ולהגיע לתוצאות טובות יותר.

יצחק אהרונוביץ': 2007; כשנכנסתי למשרד היה דוח רחב מאוד, מקצועי מאוד, דוח ארנסט אנד יאנג, שעשו אותו שני המשרדים, האוצר והתיירות, לקחו חברת ארנסט אנד יאנג, ואמרו לחברה הזו: תגידו מה צריך המשרד לעשות כדי לשנות את פניו ולקדם את כל נושא התיירות, גם בתחום השיווק, גם בתחום התשתיות, גם מבחינת העולם, גם מה קורה בארץ.

יצחק אהרונוביץ': נכנסתי למשרד, הדוח הזה היה מונח כמה חודשים, למדנו אותו וקיבלנו את הדוח הזה כלשונו.

יצחק אהרונוביץ': זו חברה בין לאומית שיש לה ראייה רחבה מאוד, אנחנו למדנו את העובדות ואת המסקנות ובעיקר מיישמים את ההמלצות.

יצחק אהרונוביץ': הלבשתי את ההמלצות על תוכנית העבודה של 2007 ועשינו מספר גדול של שינויים כדי ליישם את הדוח הזה וכדי ליישם את מטרות המשרד.

יצחק אהרונוביץ': הדוח אומר שחייבים להשקיע בתחום השיווק.

יצחק אהרונוביץ': השיווק חלש, אנו לא משקיעים כסף בתחום הזה ויש להשקיע גם בכסף וגם להשקיע בהבאת מדינות נוספות לתחום מדינת ישראל בתחום התיירות.

יצחק אהרונוביץ': את 2007 אנו כנראה מסיימים בשני מיליון ו-300 אלף תיירים.

יצחק אהרונוביץ': זו התחזית, ואנו כנראה נעמוד בתחזית הזו.

יצחק אהרונוביץ': כששמנו את הרף של שני מיליון פלוס, לא האמנו שנעמוד ברף הזה, ועשינו זאת.

יצחק אהרונוביץ': את שנת 2006 סגרנו על מיליון ו-800, וב-2005 היינו במיליון ו-900.

יצחק אהרונוביץ': 2006 היא נגזרת מהמלחמה.

יצחק אהרונוביץ': ב-2007 גם התחלנו את התהליך שעדיין לא סיימנו, אני מקווה שעד סוף השנה נסיים אותו, ביטול הוויזה מרוסיה.

יצחק אהרונוביץ': לאחר מכן זה יהיה גם יתר מדינות המזרח.

יצחק אהרונוביץ': רוסיה היא מדינה מאוד חשובה.

יצחק אהרונוביץ': בהתחלה דיברנו על כ-60-70 אלף תיירים רוסיים שנכנסים.

יצחק אהרונוביץ': היום הם באים בתיירות חד יומית דרך מצרים, טסים לשארם, משם הסוכן מקפיץ אותם עד מעבר טאבה, חד יומי עוברים במעבר מהיר לירושלים ובלילה חוזרים לטאבה.

יצחק אהרונוביץ': יש גם קבוצות שמגיעות דרך טורקיה, נוחתות באנטליה, בטיסה מגיעים ללוד, עושים סיבוב בירושלים והאתרים מסביב ובלילה חוזרים לטורקיה.

יצחק אהרונוביץ': נושא החד יומי חשוב, לא חשוב מאוד מבחינתנו, כי בכך לא תורמים לתעשיית המלונות.

יצחק אהרונוביץ': הנושא שבדקנו בשגרירות הרוסית, מתברר שהנושא של ההמתנה לקבלת ויזה לוקחת בין מספר ימים למספר חודשים.

יצחק אהרונוביץ': לא כולם גרים בסביבת השגרירות, כששואלים אותם למה לא באים יותר הם אומרים שההמתנה היא ארוכה מדי, ואומרים שמעדיפים להגיע למצרים שאין צורך בוויזה או לקפריסין או לטורקיה, מקבלים אותו שירות, לפעמים במחירים זולים יותר.

יצחק אהרונוביץ': ראש הממשלה ביקש שאעמוד בראש ועדת שרים, עמדתי בראש ועדה, וזה אושר לפני חודשיים.

יצחק אהרונוביץ': נכון לרגע זה משרדי הפנים והחוץ סיימו עבודתם.

יצחק אהרונוביץ': כרגע זה נמצא במשרד החוץ הרוסי.

יצחק אהרונוביץ': נכון לשבוע שעבר עובדים על הטיוטה כי הביטול יהיה הדדי – שלנו לשם ושלהם אלינו.

יצחק אהרונוביץ': מהשיחות ששרת החוץ ניהלה עם שר החוץ הרוסי, הם מקבלים את הרעיון, הנושא הוא לשפצור אחרון של ההסכמים.

יצחק אהרונוביץ': אני מעריך שעד סוף השנה תתבטל ההוראה לביטול ויזה מרוסיה ואז נוכל לראות את הצפי של התיירים, אנו מעריכים שיגיעו בין 200 ל-300 אלף תיירים.

יצחק אהרונוביץ': לגבי ההמשך, אמרתי את זה גם לאוקראינים וגם לגאורגים ולכולם, אנו פותחים את הדלת ואז נדבר על יתר המדינות.

יצחק אהרונוביץ': זה יהיה אחד המהלכים הדרמטיים שאני רואה אותם בהמשך.

יצחק אהרונוביץ': התחלנו את התהליך של סין, אנו מקווים שזה יימשך גם ב-2008.

יצחק אהרונוביץ': ממשלת סין הרימה את רמת הסיכון של תיירים שרוצים לבוא לישראל, הם לא יכולים לבוא.

יצחק אהרונוביץ': כשממשלת סין מודיעה שיש סכנה לבוא זו הוראת שעה – סוכני הנסיעות לא יכולים למכור חבילות תיור לישראל.

יצחק אהרונוביץ': המשא ומתן עם ממשלת סין דרך השגרירות פה והנציגות בסין נוהל מספר חודשים.

יצחק אהרונוביץ': שרת החוץ חתמה על ההסכם עם שר החוץ הסיני להוריד את רמת הסיכון ממדינת ישראל.

יצחק אהרונוביץ': אנו צופים מאות אלפים של תיירים סינים שיבואו לבקר.

יצחק אהרונוביץ': היום המספרים קטנים, גם שם אנו צופים שמשהו כזה ילך ויתרחב.

יצחק אהרונוביץ': גם נושא היפנים וגם נושא הקוריאנים, דרום קוריאה, שווקים מצוינים, גם שם אנו צופים לפתיחת השוק היפני, בעיקר השוק היפני, שגם שם חל איסור לשווק חבילות – הממשלה הורידה את רמת הסיכון שם.

יצחק אהרונוביץ': לגבי הקוריאנים, שזו מדינה שממשיכה לבקר אותנו גם היום במספרים יפים מאוד, אנו כנראה לקראת מרס, סגרנו עם נשיא חברת קוריאה אייר שיתחילו לטוס שלוש פעמים בשבוע לישראל טיסות ישירות.

יצחק אהרונוביץ': מבחינתם זו אחת התפניות הדרמטיות, שלא צריך דרך טורקיה ודרך ירדן אלא טיסה ישירה.

יצחק אהרונוביץ': גם עניינו את היפנים, כרגע אין טיסה ישירה ליפן, גם עם הקשר שהיה לי עם אל על לנסות לחדש את הקשר, שיהיו טיסות ישירות גם ליפן, כרגע אין, אולי בעתיד יהיו, לפחות טיסה אחת שבועית.

יצחק אהרונוביץ': גם היפנים ונושא המזרח, יכול להיות שדרך קוריאה יבואו אלינו.

יצחק אהרונוביץ': במזרח רואים תפנית יפה.

יצחק אהרונוביץ': השוק המרכזי של ישראל הוא עדיין ארה"ב, צפון אמריקה.

יצחק אהרונוביץ': נסגור את השנה בסביבות 400 אלף תיירים.

יצחק אהרונוביץ': יש הארגונים היהודיים, הארגונים הנוצרים, אנו משקיעים את מרב המאמצים להגביר את השיווק שם, בדגש על צפון אמריקה.

יצחק אהרונוביץ': הנוסחה שאני חוזר עליה – 100 אלף תיירים, 4,000 מקומות עבודה נותנים למשק ומכניסים הכנסה של 100 מיליון דולר למדינה.

יצחק אהרונוביץ': 2006 – מיליון 800, מיליון תיירים, התרומה לתעשיית התיירות, הפנים והחוץ לתמ"ג בשנת 2006 עמדה על 8.2 מיליארד ש"ח.

יצחק אהרונוביץ': הנושא הנוסף הוא תשתיות.

יצחק אהרונוביץ': בתי מלון, חשוב לנו לקדם ולשדרג את בתי המלון.

יצחק אהרונוביץ': יש בתי מלון מצוינים, יש בתי מלון טובים ויש בתי מלון שמזמן לא עברו שדרוג, לא שיפוץ, ובדרך כלל זה לא הרשתות.

יצחק אהרונוביץ': היתה בקשה של התאחדות בתי המלון לנסות לסייע לאותם אנשים, בעיקר לאנשים פרטיים.

יצחק אהרונוביץ': במסגרת תקציב 2008 נקים קרן של 120 מיליון, שחלקה תבוא מהממשלה, חלקה תבוא מהבנקים בהלוואות נוחות.

יצחק אהרונוביץ': נקבע קריטריונים כדי לסייע וכדי לשדרג את בתי המלון שנחליט עליהם.

יצחק אהרונוביץ': כמובן, תקום ועדה שתבחר ותיתן את המענקים האלה, לשדרג בתי מלון שאינם ברמה טובה היום.

יצחק אהרונוביץ': אחד הדברים החשובים לנו זה העיר אילת.

יצחק אהרונוביץ': היא חייבת לקבל טיפול שורש.

יצחק אהרונוביץ': התיירות שם חשובה מאוד לעיר אילת.

יצחק אהרונוביץ': אנו רואים מה קורה בעקבה, במצרים, כלומר משארם לכיוון טאבה, בתי מלון.

יצחק אהרונוביץ': העיר אילת היא למעשה בדריכה במקום.

יצחק אהרונוביץ': אנו מנסים לתת לה גם שינוי בתשתיות ובעיקר לנסות לקדם אותה בתחום של דברים מרכזיים כמו שדה תעופה, כמו לבנות אטרקציות ברמה בין לאומית כדי שהתיירים יגיעו לעיר אילת.

יצחק אהרונוביץ': כיום לא מגיעים כמעט תיירים לאילת.

גלעד ארדן: אני חייב לקטוע אותך לשנייה, אדני השר, לפני שלוש שנים הזמנתי מחקר מהממ"מ שנועד לבחון את ההטבות הכלכליות שניתנות בעקבה, בירדן וטאבה כדי לראות מה המדינות ליד אילת עושות במסגרת התחרות.

גלעד ארדן: בשתי המדינות הללו יש "תוכניות מדיניות מיוחדות יחסית לשאר שטח המדינה המתרכזות בפישוט תהליכי רישום, קיצור הליכי אישור הנדרשים להקמת פרויקטים והשקעות מקומיות, הקלות במסים ומכרזים, משיעורים נמוכים של הקלה ועד לפטור מלא מסוגים שונים של מס כגון מס חברות לתקופות זמן משתנות או לצמיתות" וכו', אז בעניין הזה הייתי מציע שברגע שהמשרד יידע בדיוק מה הוא רוצה, אין לי ספק שוועדת הכלכלה תהיה שותפה להליכי חקיקה בנושא הזה, גם אם לא תהיה לכם הסכמה עם יתר משרדי הממשלה, לפחות נביא את זה להכרעה בכנסת.

גלעד ארדן: אשמח מאוד אם המשרד יציע הצעות נקודתיות, ואו נעזור לו מול הממשלה או חברי הכנסת כאן יגישו את זה כהצעות פרטיות.

גלעד ארדן: אני אומר את זה רק משום שאדוני אמר שהוא אומר את זה לנו בקשר לאילת.

גלעד ארדן: נשמח מאוד לעזור לאילת במסגרת התחרות, אך אנו חייבים את הידע המקצועי שנמצא אצלכם ברובו.

יצחק אהרונוביץ': אני מודה לך, ואנחנו נשמח מאוד להביא לכם את כל ההצעות שלנו.

ישראל חסון: עקבה משנת 2003 חתומים על אמנת הים האדום.

ישראל חסון: האמנה הזו הקצתה להם לטובת עקבה 260 מיליון דולר לשנה, וזה לא כסף ירדני.

ישראל חסון: זה כסף בין לאומי של כל המדינות שחתומות על אמנת הים האדום.

ישראל חסון: המלך הבין שאם לא ינצל דולר אחד, ולפיכך הוא מינה מושל עם סמכויות של מלך.

ישראל חסון: היית יכול לקבל שם אישורים לבניה תוך עשרה ימים.

ישראל חסון: אני לא בטוח שאנו פה בפוקוס בעניין הזה.

ישראל חסון: התחרות האמיתית היא לא מול עקבה כמו מול סיני.

יצחק אהרונוביץ': אמרתי שאנו בתחרות מול עקבה ומול סיני.

יצחק אהרונוביץ': כשאני רואה את כמות המנופים בעקבה, היא כולה בבנייה, ואני יודע שעשרות בתי מלון בבנייה שם.

יצחק אהרונוביץ': הנושא של בניית בתי מלון, אמרתי שאנו רוצים לשדרג בתי מלון ברמה נמוכה.

יצחק אהרונוביץ': עד לפני מספר חודשים לא קם מלון אחד בארץ בשש השנים האחרונות, מכל מיני סיבות.

יצחק אהרונוביץ': חלק מזה היה הנושא של התמריץ שאמורים היו לקבל ולא קיבלו, ממשרד האוצר, ממשרד התיירות, דרך הוועדה.

יצחק אהרונוביץ': לפני מספר חודשים שחררנו חמישה ששה בתי מלון לבנייה מיידית, והם בונים ממצפה רמון בדרום ועד רמת הגולן בצפון, וזה מה שמשחרר את הפקק הראשון.

יצחק אהרונוביץ': אנו רוצים לתת מנה נוספת לעוד מספר בתי מלון שנכנסו לרשימה לפני התיחור האחרון, שזה נכנס רק בשנה האחרונה.

יצחק אהרונוביץ': התיחור זה תחרות לגבי יתר היזמים.

יצחק אהרונוביץ': לגבי בניית ההמשך, אנו נמצאים כבר עכשיו בתהליך תיחור.

יצחק אהרונוביץ': קבוצה ראשונה נגמרה עכשיו וקבוצה שנייה תיכנס בתחילת 2008.

יצחק אהרונוביץ': היעד שלנו ל-2008 הוא 2 מיליון ו-800 אלף, ואם נגיע ל-3 מיליון נהיה כמעט ללא חדרים לאכסון מלונאי, וצריך להיערך לזה.

יצחק אהרונוביץ': בשנה-שנתיים קשה מאוד לסגור את הפערים, צריך לעשות מספר פעולות.

יצחק אהרונוביץ': חלק מהפעולות הן לקחת בתי מלון שעשו שימוש אחר בבתי מלון, למשל שימוש לאתיופים, לרוסים, לעובדים זרים.

יצחק אהרונוביץ': זה לא ברמה גבוהה, אבל גם אתם יש לנו מאות של חדרים כאלה כדי להחזיר אותם לשימוש מלונאי.

יצחק אהרונוביץ': בשנת 2007 התחלתי ואני מעביר את זה גם לשנת 2008 - סימנתי מספר ערים במדינה שעליהן אני שם את הדגש המרכזי כערי תיירות, למשל טבריה, צפת, אילת, ירושלים או עכו.

גלעד ארדן: מה עם אשקלון?

יצחק אהרונוביץ': זה לא כולן אלא דוגמה.

יצחק אהרונוביץ': אשקלון – קיבלו מנה יפה עכשיו לגבי הטיילת, שמו שם עשרות מיליונים.

יצחק אהרונוביץ': נתניה קיבלה חבילה יפה מאוד גם בשנים האחרונות, אבל אני אומר - דגש לערי תיירות שאנו חייבים לחזקן.

יצחק אהרונוביץ': הגנות ים המלח – פרויקט גדול מאוד שהמשרד קיבל אותו לא בחשק גדול ולא ברצון רב.

יצחק אהרונוביץ': הוא לא היה צריך להיות אצלי בכלל במשרד, אך מאחר שקיבלתי את זה אני מקדם את זה, לראות איך אנו עושים את ההגנות הזמניות של הצפות באזור המלונות ואיך נותנים את פתרון הקבע לאותן הגנות.

יצחק אהרונוביץ': פרויקט גדול מאוד שכרגע הוזרם לנו, התחייבויות של האוצר לתת לנו 300 מיליון כדי להתחיל להניע את המהלכים עם מינהלת הגנות ים המלח.

יצחק אהרונוביץ': הנושא הזה נמצא באחד הצירים המרכזיים של המשרד והוא מנוהל על ידי ועל ידי המנכ"ל.

יצחק אהרונוביץ': לגבי הרגולציה, לא פעם ולא פעמיים מופנים אליי וגם אליך, אדוני היושב ראש, טענות שאנו לא אוכפים עצמנו על גורמים מתעשיית התיירות.

יצחק אהרונוביץ': יש לנו קושי גם בתחום החקיקה שנצטרך להביא הנה, גם אליך וגם לוועדת החוקה, חוק ומשפט - אני מדבר על ההיבטים הצרכניים.

יצחק אהרונוביץ': שם אנו נמצאים לא פעם ולא פעמיים ללא שיניים.

יצחק אהרונוביץ': יש לשנות כדי לאכוף וכדי לטפל בבעיות.

יצחק אהרונוביץ': היום הטיפול, מעבר לטיפול ולתשובות שאנו נותנים, הוא אינו מספיק, אין מספיק שיניים חדות למשרד כדי לאכוף דברים אלה.

יצחק אהרונוביץ': הקמתי ועדה לפני שמונה חודשים לשפר את השירות בכל תחום תעשיית התיירות, מהשדה שנוחת התייר – מה הוא מקבל, מה בודקים, במוניות או באוטובוסים, מה רמת השירות במלון, ועדה גדולה מאוד, ברובה אנשי מקצוע מחוץ למשרד בשילוב אנשי המשרד.

יצחק אהרונוביץ': עד סוף השנה, לקראת ינואר, אני מקווה, יהיו לי התוצרים, אוכל לפרסם את זה ואני מקווה שאאמץ את רוב המסקנות שלהם של שיפור השירות כדי שניראה אחרת כמו מדינות אחרות בעולם.

יצחק אהרונוביץ': אנו הולכים לשינוי ארגוני במשרד.

יצחק אהרונוביץ': המשרד מתהפך, אנו מתאימים עצמנו לשנות ה-2000.

יצחק אהרונוביץ': המבנה הארגוני של המשרד אינו נכון.

יצחק אהרונוביץ': אנו מתאימים את המשרד כדי לתת מענה לאותם צרכים.

יצחק אהרונוביץ': אני חושב שהוועדה שאתה עומד בראשותה מאוד חשובה לי לבוא ולדווח, ולהסתייע בכם בוועדה לקדם כל מיני מטרות שאני רואה שאיני מצליח לקדם גם בממשלה וגם בכנסת.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

גלעד ארדן: לפני שאני עובר לחברי הכנסת, יש לי כמה שאלות קצרות; דיברת על ההבדלים ברמת השירות בבתי המלון ושיש ועדה.

גלעד ארדן: האם היא בוחנת גם את נושא החזרת דירוג הכוכבים למלונות?

יצחק אהרונוביץ': כן.

גלעד ארדן: יש לי תחושה בשנים האחרונות שמדינת ישראל חושבת שהיא צריכה להראות בעולם המערבי בעיקר שהיא יותר ליברלית, יותר מתירנית מכל מקום אחר בעולם.

גלעד ארדן: יכול להיות שזה נכון, לצערי, אבל אני חושב שהיתרון היחסי של מדינת ישראל הוא בהיותה קודם כל ארץ הקודש.

גלעד ארדן: אני פעיל מאוד עם הנוצרים האוונגליסטים, אני מופיע בפניהם ואני אני מ"מ יו"ר השדולה, הופעתי עם הנציג שלכם בלוס אנג'לס וראיתי את הסרטון ששם יש התמקדות על אתרי הקודש.

גלעד ארדן: האם נעשה ניסיון להשתמש בנושא הזה לכל הציבור בעולם?

גלעד ארדן: כלל הנוצרים בעולם זה מיליארדים רבים וההתמקדות שעדיין לא עשתה השפעה אמיתית – המספרים, לא חל בהם מהפך אדיר בשנים האחרונות ויש תחושה של פוטנציאל בלתי ממומש.

גלעד ארדן: אם הקו שלנו היה משתנה בעניין הזה אולי מספר התיירים היה גדל.

גלעד ארדן: נושא האטרקציות – האם ניתן לקבל על כך פירוט?

גלעד ארדן: ושאלה אחרונה, זו טענה שנשמעת שנים רבות, שיאן תיאום בין גופים במשרד התיירות ברמת התכנון והביצוע שנועדו לעודד והרבה אנשים טוענים שבדומה למה שעושה למשל צרפת, צריך רשות אחת שמאגדת את כל התחום הזה כדי שזה לא ישתנה כל פעם ויהיה בצורה שנראית לא רצינית לפעמים – שוב, זה לא טענה נקודתית למשרד כרגע.

גלעד ארדן: האם אתם בוחנים את הטענה הזו?

גלעד ארדן: יש כוונה להקים רשות כזו?

יצחק אהרונוביץ': הנושא של אוונגליסטים, זה לא רק השוק בארצות הברית, אנו משקיעים שם המון אך גם באירופה, גם בדרום קוריאה שהופעתי בכנס אדיר שם של אוונגליסטים, גם ביפן.

יצחק אהרונוביץ': את הקמפיינים אנו גוזרים בהתאם לייעוד של אותה מדינה.

יצחק אהרונוביץ': אנו מזהים את הנושא הזה הנוצרי, מנסים לסייע, זה אחד היעדים החשובים לנו להבאת תיירות.

גלעד ארדן: כן, אך אמרתי שייתכן שמה שעובד אצלם יעבוד גם על קהלים הרבה יותר רחבים אם ישראל במקום להציג עצמה כמדינת החופש האינסופי תתמקד ביתרון היחסי שלה כארץ התנ"ך וארץ הקודש.

גלעד ארדן: בקצרה, יש הרבה בר רפאלי בכל מקום בעולם אבל יש רק כותל אחד ורק כינרת אחת.

יצחק אהרונוביץ': זה לא בא מהמשרד, גם הירחון "מקסים" לא בא מהמשרד.

יצחק אהרונוביץ': לצערי, כל דבר מדביקים למשרד - אני מדבר על תקופתי כרגע.

יצחק אהרונוביץ': יש לנו ארץ התנ"ך ויש לנו מורשת וציונות.

יצחק אהרונוביץ': הדברים האלה ידועים, הקמפיינים קיימים ואנו ממשיכים באותו קו.

יצחק אהרונוביץ': לגבי הנושא של אטרקציות - המנכ"ל יפרט.

יצחק אהרונוביץ': לגבי תיאום בין הגופים, אני חש שיש תיאום מוחלט ואנו מנסים להבין אחד את השני ואי אפשר אחרת.

יצחק אהרונוביץ': לנושא של רשות, רשות שיווק מבחינתי זה לא נכון להקים בתקופה הנוכחית.

יצחק אהרונוביץ': זה נושא שאם אנו מובילים אותו נכון - במשרד יש אגף השיווק.

יצחק אהרונוביץ': אם נותנים לו את היכולת, הוא עושה עבודה נפלאה, כמובן בתיאום עם כל הגופים.

יצחק אהרונוביץ': אנו חלוקים על הדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': אני חושב שזה נכון שיהיה במשרד, ולו רק כדי לקבל החלטה אחרת, אני צריך לעבור לפחות עוד שנה כדי לראות אם זה טוב או לא.

יצחק אהרונוביץ': בשנה שאני נמצא, אני חושב שזו המתכונת הנכונה ביותר.

יצחק אהרונוביץ': כרגע ניקח את השנה האחרונה, כשתגברנו תקציבית את אגף השיווק – תראו איזה נפלאות, העבודה שנעשתה היא נהדרת.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: בבקשה, מר צמח.

שאול צמח: יש לפניכם השקף, אציג את היעדים של המשרד ואת המטרות עד כמה שניתן באופן שניתן למדידה כדי שהדברים לא יישארו ברמת ססמאות.

שאול צמח: ראשית, בהקשר של הוועדה הזו חשוב לדעת, בכל העולם יש מגמה של ירוק, איכות סביבה, פיתוח פריפריה, ובעולם מבינים שאחד המכשירים הטובים להשגת המטרה הזו הוא התיירות.

שאול צמח: היה על זה כנס של שרי התיירות של העולם שדן בנושא זה, של איך מפתחים פריפריה באמצעות תיירות.

שאול צמח: זו אחת המטרות הגדולות של המשרד.

שאול צמח: זה משהו שניתן למדוד אותו במונחים של תרומה כספית למשק.

שאול צמח: היעד של 2008 במונחים של חומש, אנו מדברים על תוך חמש שנים להגיע ל-5 מיליון.

שאול צמח: יש פה מספרים קונקרטיים, ומאחורי זה יש תוכנית שלמה שקשורה לשיווק, להסדרה.

שאול צמח: השר דיבר על כך שבשלושה מיליון תיירים אנו ממלאים את כל בתי המלון וזה נכון, אך יש לזכור גם שתיירות זה לא רק בתי המלון.

שאול צמח: יש לקחת בחשבון גם כמה תיירים, למשל, יכולים להיכנס לכנסיית הקבר או לעיר העתיקה ביום.

שאול צמח: יש מגבלה, ואם לא מפתחים את זה, אי אפשר.

שאול צמח: לכן יש להסתכל על כל המערכת הזו.

שאול צמח: הרי יש סוג מסוים של הסדרים שעושים במקומות שהם עתירי תיירות.

שאול צמח: סוג כזה של הסדרים צריך לעשות כשמדובר על מסה של תיירים.

שאול צמח: למשל חנייה – מי שרוצה להיכנס לעיר העתיקה צריך להחנות את רכבו באיזשהו מקום.

שאול צמח: היום זה לא קיים.

שאול צמח: משרד התיירות צריך להשפיע גם על גורמים שאינם תחת שליטתו המלאה, למשל עיריית ירושלים, למשל משרד התחבורה, למשל משרד התעשייה והמסחר במקרים מסוימים.

שאול צמח: היעד של 5 מיליון כולל את כל האלמנטים האלה.

שאול צמח: דיברנו על חדירה למגזרי שוק חדשים, בעיקר מגזר של סיור ותיור במקביל להמשך החשיפה למגזרי שוק קלאסיים, אלה זה מגזרי שוק בעיקר דתיים, בין אם דתיים יהודיים או דתיים נוצריים.

שאול צמח: תיירות נכנסת לאילת, אנו מדברים על גידול של 30% בתנועה לאילת, אנו מדברים על 2008, תוספת של 13 אלף תיירים.

שאול צמח: אילת בעצם התפוגגה מהמפה של אירופה.

שאול צמח: קשה מאוד להביא תיירים מאירופה לאילת.

שאול צמח: בשיא התנועה היו יותר מארבעים טיסות בשבוע לאילת, היום יש שלוש או ארבע.

שאול צמח: אספר לכם שפגשתי את המושל של עקבה והוא אמר לי שאנו חייבים לשפר את מעבר רבין עבור התיירות.

שאול צמח: שאלתי למה, והוא אמר: אנו רוצים להעביר את האובר בוקינג של עקבה לאילת.

שאול צמח: זה לא היה עולה על הדעת לפני כמה שנים.

שאול צמח: לכן אם לא נעשה משהו מאוד משפיע, נאבד את השוק הזה לגמרי.

שאול צמח: זה שוק שצריך להשקיע בו הרבה מאוד כדי למצב אותו חזרה למצב שבו היה.

שאול צמח: המשרד נותן משקל גדול לאילת, למרות שבאופן טבעי העיר אילת איבדה את מוקד המשיכה שלה ביחס לאזור.

שאול צמח: אם רוצים להחזיר אותה לשם, צריך להשקיע בה הרבה מאוד משאבים; צריך למצב את אילת באופן שונה מטאבה.

שאול צמח: אי אפשר למכור את החדרים זולים, כי היתרון היחסי שלנו הוא לא חדרים זולים.

שאול צמח: אנו לא יכולים למכור עבודה זולה כי זה לא היתרון היחסי של אילת.

שאול צמח: לכן צריך למצב אותה כמקום שמושך אנשים שמעניין אותם דברים אחרים.

שאול צמח: אנו עושים עבודה עם עיריית אילת והתאחדות המלונות באילת.

שאול צמח: אחד הרעיונות שנתנו זה פסטיבלים כדי למצב אותה כעיר שבאים אליה אנשים שחובבים מוסיקה קלאסית, פחות רגישים למחיר, פחות רגישים ליתרונות היחסיים של טאבה ועקבה.

שאול צמח: לכן צריך לשדרג את המוצר ולשים אותו במקום אחר.

שאול צמח: תייר שיושב באירופה יכול להסתכל גם על מרוקו, למשל – צריך לזכור זאת.

שאול צמח: תיירות נכנסת, אנו מדברים על 16 סיטונאים חדשים במדינות יעד מרכזיות.

שאול צמח: 5 מובילים חדשים, מובילים אוויריים, וכמובן הגדלת התדירות של מובילים קיימים.

שאול צמח: פעילות השיווק של המשרד, מוזכר פה עידוד תיירות שיט – גם זה נושא שכמעט איבדנו אותו ואנו מתחילים לקבל אותו עכשיו חזרה.

שאול צמח: אנו מנסים לתת לזה תנופה.

שאול צמח: זה גם נותן פתרון מסוים לאילת.

שאול צמח: מדובר על קרוזים שיחנו באילת וגם בחיפה.

שאול צמח: יש כאלה שעוברים באשדוד והתיירים שעוגנים עליהם יעשו טיול בישראל.

ישראל חסון: יש סוג של תיירות אירופאית כבדה – תיירות יין.

ישראל חסון: ישראל כל הזמן לוקחת בתחרויות ביין.

ישראל חסון: יין זה בעיקר פריפריה.

ישראל חסון: חשבתם על רעיון לקחת את הנושא של תיירות היין- -

שאול צמח: זה חלק מתיירות נישה.

שאול צמח: זה מסוג המוצרים שאנו תומכים בהם.

שאול צמח: כשיהיה מישהו בארץ שיכין סוג כזה של סיור ויבקש עזרה בשיווק של זה, כמובן נסייע.

שאול צמח: אנו לא יכולים ליזום את זה כי אנו לא מוכרים את החבילה.

שאול צמח: אבל למשל, לירידים בחו"ל מטעם המשרד אנו לוקחים יין ישראלי כדי לחשוף אותו ואת היכולת הישראלית בתחום הזה.

שאול צמח: יש מדינות שזו התיירות אליהן – צפון קליפורניה, למשל.

רמי לוי: ישראל עדיין לא נחשבת מעצמת יין בעולם.

שאול צמח: אמרתי שזו תיירות נישה.

שאול צמח: אכסון – אחת הבעיות המרכזיות של תעשיית התיירות לשנים הקרובות זה נושא האכסון.

שאול צמח: אנו רצים מהר עם השיווק והרבה יותר לאט עם האכסון כי יש לנו מצוקת חדרים, תהיה לנו מצוקת חדרים ב-2008 והיא תחריף עם קצב הגידול של התיירות ארצה.

שאול צמח: אנו חייבים למצוא את הדרכים, כולל סיוע של הוועדה הזו, כדי להקל על התהליך הבירוקרטי של הקצאת קרקע וסיוע ליזמים כדי לבנות חדרי מלון חדשים.

שאול צמח: אם נלך בקצב הזה, פשוט לא נעמוד במשימה הזו וזו תהיה בכייה לדורות.

גלעד ארדן: הייתי מציע לחשוב, אם יש חברי כנסת שרוצים, אני מוכן לשקול שנקים ועדת משנה לקידום ענף התיירות, שיישב מול המשרד ואולי יביא גם יוזמות חקיקה שננסה לקדם אותן או להוות קטליזטור ליתר חלקי הממשלה גם להאיץ את התהליכים.

גלעד ארדן: יהיה מגוחך אם יהיה ביקוש גדול יותר, אם השקט יישמר, בעזרת השם, ולא תהיה לנו אפשרות לקלוט אותם.

שאול צמח: פיתוח פריפריה, מרחב כפרי – דבר מאוד חשוב.

שאול צמח: אנקדוטה – המודלים שפותחו במשרד התיירות, מסתבר שיש להם ביקוש עולמי, מבקשים מאתנו במדינות בעולם סיוע כדי ליישם את המודלים שפותחו כאן, מדינות כמו סרי לנקה ואתיופיה, שפשוט מבקשים: תלמדו אותנו איך עושים את מה שעשיתם אצלכם.

שאול צמח: מוצר תיירותי – פה אנו מדברים על כל מה שקשור מצד אחד להסדרה של הענף הזה.

שאול צמח: אנו מקבלים הרבה תלונות, בעיקר צרכניות, אין לנו כלים לטפל בזה.

גלעד ארדן: לפני כמה זמן היה כאן חוק הפיצוי לדוגמה, שנתן כלים בידי הצרכנים וניסו סוכני הנסיעות להוציא את עצמם מהצעת החוק, הוועדה לא אפשרה להם את זה, אז מצד הצרכנים זה לא המודל הכי טוב, כי ברור שצריכה להיות גם מצד המדינה אכיפה של זכויות הצרכן, אבל יש כלים היום וחשוב שהצרכנים יידעו, ואולי בפרסומים שלכם כדאי שתביעו את זה, שהצרכן יידע את זכויותיו ואת היכולת שלו להגיש תביעת פיצוי לדוגמה נגד סוכן נסיעות או גוף שנתן לו שירות ועבר על החוק.

גלעד ארדן: מצד שני אני גם מצפה מכם לשמוע הצעות לכלי אכיפה שאתם רוצים כדי שהוועדה תקדם אותם.

שאול צמח: אתה תשמע.

שאול צמח: המשרד מכין הצעת חקיקה שתשתלב יחד עם ההמלצות של הוועדה הציבורית שהשר דיבר עליה, ונבקש להביא תיקוני חקיקה כדי לאפשר למשרד את הכלים.

גלעד ארדן: למשל, הפערים במחיר מלונאי עצומים בין תייר לבין תושב ישראלי – זה דבר שצריך לחשוב איך אנו נותנים לו מענה, אולי בחקיקה – איסור ברור בחקיקה עם סנקציה שתהפוך את זה לבלתי משתלם כלכלית לבית מלון או לנותן שירות שייתפס שגבה עשרות אחוזים יותר מתייר מאשר מאזרח ישראלי.

שאול צמח: אתה בהחלט צודק.

אלי גונן: כדאי לשמור על התייר ולהכניס גם בחקיקה מה צריך לתת לו בארוחת הבוקר...

גלעד ארדן: אדוני היה פעם מנכ"ל משרד התיירות.

גלעד ארדן: אני מקווה שהוא לא רואה בביקורת פה על אי האכיפה משהו אישי נגדו.

גלעד ארדן: זו בעיה מתמשכת הרבה שנים.

אלי גונן: היה לי הכבוד והעונג בתקופתי לבטל את הדירוג.

שאול צמח: יש לנו הרבה ערי תיירות בארץ שהמצב של תחזוקת האתרים הוא בכי רע.

שאול צמח: גם בזה אין למשרד כלים לטפל.

שאול צמח: הכלי העיקרי שלנו הוא התקשורתי.

שאול צמח: אנו מעבירים ממש תמונות לראשי ערים, של יחידות הביקורת שלנו, איך נראים אתרים מרכזיים בערים שלהם כדי שיתקנו.

שאול צמח: אם תרצו, גם את זה נוכל להעביר לידיעת הוועדה.

גלעד ארדן: נשמח לקבל.

יעקב כהן: אדוני היושב ראש, כבוד השר, אני מבקש לקדם את השר ידידי, איש המעש, אני חושב שהוא האיש הנכון במקום הנכון.

יעקב כהן: יש מדינות שההכנסה שלהן עומדת על תיירות, ומדינת ישראל יכולה להתחרות בהן.

יעקב כהן: אמנם אין לנו נחלי המים שיש בשוויץ, אבל יש דברים ייחודיים.

יעקב כהן: מכה – מכל העולם מגיעים לשם.

יעקב כהן: להבדיל, אנו ארץ הקודש, והיא קדושה לכל הדתות.

יעקב כהן: אנו צריכים לנצל את הנושא הזה.

יעקב כהן: ארץ ישראל היא ארץ הקודש.

יעקב כהן: אם דיברנו על תיירות נוצרית, תיירות יהודית, וחלק קטן מדי מגיע ארצה כדי לטייל.

יעקב כהן: אנו צריכים להעמיק את התיירות, גם התיירות הדתית והיהודית.

יעקב כהן: היום אנו משקיעים קרוב לאפס בנושא הזה.

יעקב כהן: במירון מגיעים למעלה מחצי מיליון בל"ג בעומר.

יעקב כהן: הכותל – זה דבר שיכול למשוך מכל העולם.

יעקב כהן: בניית מלונות – זה הכל בסכומי כסף אדירים.

יעקב כהן: יש דברים שבקצת כסף וקצת תשומת לב אפשר לפתח.

יצחק אהרונוביץ': בתוכניות אצלנו ובשיווק אנו מכניסים את כל ההיבטים הדתיים שקשורים לשלוש הדתות.

יצחק אהרונוביץ': נתת דוגמה, מירון.

יצחק אהרונוביץ': אנו הולכים להפוך את האתר הזה לכותל השני.

יצחק אהרונוביץ': אנו הולכים להפקעות של שטחים שם.

יצחק אהרונוביץ': בית מלון בצפת, למשל, יש יזמים משוויץ שישבו אתנו ושהולכים להקים שם מלון.

אליהו גבאי: אני מברך את שר התיירות על ההתחדשות במשרד התיירות ומאחל לו הצלחה.

אליהו גבאי: הוא עושה זאת בצורה יפה מאוד.

אליהו גבאי: החסמים העיקריים של הקמת בתי מלון הם בעיקר ההתשה של היזמים בוועדות התכנון, לכן משרד התיירות צריך לתת את הדעת, איך לפשט את זה ואיך לעמוד לרשות היזמים כדי לאפשר להם להקים את בתי המלון ולא למשוך אותם שנים על שנים.

אליהו גבאי: זה דבר חשוב כי זה צוואר של בקבוק.

אליהו גבאי: יש לנו ים המלח.

אליהו גבאי: אין עוד אתר כזה בעולם, שמסוגל לתת את ענייני המרפא, מלונות בריאות, החום והאווירה.

אליהו גבאי: פעם היו מגיעים תיירים ישירות מארצות סקנדינביה וגרמניה, כי חברות הבריאות היו נותנות ביטוח לאלה שבאים לשם.

אליהו גבאי: כעת זה הופסק, וצריך למצוא הדרך, איך לחדש את התנועה של מרכז אירופה לים המלח.

אליהו גבאי: כדי לפתח את ים המלח יש עוד דרך - הכספים שנכנסים מהארנונות של בתי המלון, לדעתי זה גזלה שעוברת למועצה האזורית תמר במקום לעשות את זה כסוג של מינהלת.

גלעד ארדן: זה לא גזלה, זה על פי חוק.

אליהו גבאי: אני מציע לשנות את החוק ולעשות מינהלת, שהכסף שגובים יושקע באזור כדי לפתח אתרים לתיירות.

אליהו גבאי: יש חוסר מודעות לחשיבות התייר בארץ, וצריך למצוא דרך לתת התייחסות לחשיבות תיירות – אולי לעשות יום התייר או דרך מערכת החינוך.

אליהו גבאי: צריך שתהיה מודעות לעניין הזה, איך יש להתייחס לתייר.

אליהו גבאי: אין שגרירות טובה יותר מאשר תייר שבא הנה וקיבל יחס טוב.

אליהו גבאי: הנושא של הצליינות, צריך לפתח את התיירות הצליינית, כי למדינת ישראל יש עדיפות.

אליהו גבאי: בנושא של ארץ הקודש יש לנו עדיפות על פני כל מדינה אחרת בעולם, ואת זה אפשר לפתח, ועוד יותר את הקשר עם העם היהודי.

אליהו גבאי: צריך לפתח את הקשר בין אנשים שמחזיקים בתפקידים של מנהיגים רוחניים – להם יש השפעה, מה גם שאנו יודעים שרק 20% יהודים מארצות הברית הגיעו לארץ.

אליהו גבאי: מי שאתה מגרה אותו ומגיע פעם אחת, יגיע שוב ושוב.

אליהו גבאי: יש עוד סוג תיירות – אלה שבאים לקיים פה בר מצוות וחתונות, הם באים לשבוע ומשלמים הרבה על טיולים ומניח פה כסף טוב.

אליהו גבאי: הנושא של טיסות, לצערי, מדינת ישראל הפריטה את אל על ונתנה עוד זיכיון לעוד חברה שתטוס, זה לא הוריד את מחירי הטיסה.

אליהו גבאי: צריך לתת את הדעת למחירי העתק של הטיסות.

אליהו גבאי: אם תוסיף מכסות של טיסות נוספות, אפשר להוריד את מחיר הטיסה, מה שיביא תיירות נוספת.

אליהו גבאי: לכן שר התיירות חייב לכפות לדעתי נוהל בעניין הזה כדי לתת אפשרות של עוד מכסות טיסות כדי להוזיל.

אליהו גבאי: חסם עלות הכרטיס הוא משמעותי עבור התיירים שבאים הנה.

אליהו גבאי: הגיעו הנה מעל 160 אלף נערים במסגרת תגלית.

אליהו גבאי: לדעתי, אם תיקחו את הכתובות שלהם, תוכלו לגרות אותם לבוא שוב.

יצחק אהרונוביץ': הנושא של הוועדות המחוזיות ידוע לנו, חסמים – אנו מכירים, מנסים לקדם את הנושא.

יצחק אהרונוביץ': ים המלח – גם נושא זה בטיפול.

יצחק אהרונוביץ': יש מספר בעיות עם ממשלת גרמניה, עם ועדי העובדים, הנושא מטופל.

יצחק אהרונוביץ': יום התייר – אנו מנסים לגלגל רעיון, לעשות יום כזה בכנסת.

אלי גונן: כיום אנו יכולים לסכם את הדיון רק בדברים חיוביים.

אלי גונן: יש לנו הנהגה ברמה הפוליטית שכבר הרבה זמן לא היתה לנו.

אלי גונן: אני אומר את זה לשר אהרונוביץ, למנכ"ל, יש לנו דלת פתוחה, וכשאני מסתכל על שרי התיירות לדורותיהם, השר אהרונוביץ יכול להיות סמל לשר שבא למשרד ואוהב את המשרד.

אלי גונן: המגמה היא חיובית, אנו רואים גידול ב-2007, ב-2008.

אלי גונן: עוד חמש שנים נשאל איפה פספסנו, כי רק כמה נתונים, שנבין איפה אנו נמצאים; 1998, ירדן נעה סביב 800 אלף תיירים לשנה, ישראל סביב 2.2.

אלי גונן: נטרלתי עובדים או כאלה שנכנסים למטרת עבודה.

אלי גונן: 2007 – ירדן 3.2, אנחנו – 2.3.

אלי גונן: איפה אנחנו ואיפה הם?

אלי גונן: אני צריך לקנא בירדן?

אלי גונן: השר עושה עבודה נהדרת, אבל תפקיד הוועדה פה זה להעלות את הנושא התיירותי למקום שהוא ראוי לה בסדר יום הציבורי כלכלי.

אלי גונן: וזה לא קיים.

אלי גונן: חברי הוועדה, אין שום תחום שאתם יכולים לתת תשובה לדוח העוני או לתעסוקה.

אלי גונן: אין תעשייה שיכולה לתת תשובה לתעסוקה כמו שאנו נותנים.

אלי גונן: יש לנו מוצר אחד, ברור, מוצר שהולך עם כל מגמות העולם – המוצר של התרבות/דת.

אלי גונן: יש לנו מוצר שהוא כמעט קשיח בביקוש, ובמוצר הזה 1997 ירושלים מקום רביעי או חמישי בביקושים לכנסים בעולם רק בגלל המוצר התיירותי שיש לה.

אלי גונן: נעלמנו.

אלי גונן: ואז בא דוח ארנסט אנד יאנג ואומר - יש לכם בעיה של מלונות לא במצב טוב, יש לכם בעיה של שירות, יש לכם בעיה של תשתיות, אבל יש לכם בעיה אחת מרכזית - מיצוב בעולם.

אלי גונן: אף אחד לא יודע ששקט פה, אף אחד לא יודע שכלום אין פה, תעשו עם זה משהו, ונותן גם המלצות.

אלי גונן: כשאני לוקח את הדוח הזה, אני יכול לומר לשר: יש לך הישג עצום בצד של התקציב; משרד התיירות קיבל ל-2008 210 מיליון ₪.

אלי גונן: אם היינו מאמצים את הדוח, היינו צריכים להיות ב-360 מיליון ₪ בתקציב המשרד.

אלי גונן: איפה הטיפול?

אלי גונן: ברמה הלאומית.

אלי גונן: הזכרת את צרפת.

אלי גונן: צרפת לפני שנה התעוררה בבהלה.

אלי גונן: מה קרה – ירד מספר התיירות הנכנסת.

אלי גונן: אנו מדברים על 80 מיליון.

אלי גונן: קמה ועדה מיוחדת, הגדילו את תקציבי השיווק, עשו פעילות מיוחדת כדי לחזור ל-80 מיליון, וגילו גם שבצד ההכנסות מהתיירות הם נמצאים מקום רביעי או חמישי באירופה.

אלי גונן: אמרו: לא יאה לנו, אנו רוצים גם את ההכנסות.

אלי גונן: טורקיה – פתאום ראינו ששם ב-2006 תקציב השיווק: 120 מיליון דולר.

אלי גונן: יש לנו קשרים עם התאחדות המלונות הטורקי, שאלנו מה קרה, אמרו לנו: ראינו שיש לנו ירידה של 600 אלף בתיירים, מ-21 מיליון תיירים, והחלטנו שאנו לא יכולים להרשות את זה לעצמנו.

אלי גונן: אז על מה אנו מדברים פה?

אלי גונן: השר נותן לנו פתרונות מיידים.

אלי גונן: לא נעשה טיפול לאומי בתחום התיירות.

אלי גונן: רשות השיווק זה מתבקש, יש במשרד התיירות אנשים נהדרים, סמנכ"ל שיווק משכמו ומעלה, וגם שאול נכנס נהדר לתפקיד.

אלי גונן: תראו מה קורה לנו כשאנו באים למדינה מסוימת ואומרים: תעברו למדינת ישראל.

אלי גונן: אנו מספרים מה קורה ב-2008, ואז שואלים: מה יהיה ב-2009?

אלי גונן: ואין לנו תשובות.

אלי גונן: זה לא עובד.

אלי גונן: חברה לא יכולה לעבוד על שנה.

יצחק אהרונוביץ': תגיד גם שסגרנו גם שלוש שנים קדימה על חלק מהדברים.

אלי גונן: נכון.

אלי גונן: אני חושב שהתנועה הסינית היא חשובה מאוד, אבל אנו לא ערוכים לקבל את הסינים ואף אחד לא עשה תיאום עם הסקטור הפרטי לגבי התיירות מסין – מה שלא היה קורה אם היה האורגן הזה שעובד יחד ומשתף פעולה עם הכל.

אלי גונן: אנו מדברים עוד מעט שנתיים על מדיניות תעופה.

אלי גונן: יש לנו הישג עצום.

אלי גונן: נוצר קשר חיובי בין מנכ"ל משרד התחבורה לבין הנציג האירופי, כי הם דיברו באותה שפה, אז מייד התיידדו.

אלי גונן: שנתיים שום דבר לא קורה במדיניות התעופה.

אלי גונן: בשבילי מדיניות התעופה זה לא עניין של מחירים.

אלי גונן: אני מדבר על הגדלת המושבים, כי אז יבואו יותר תיירים.

אלי גונן: מעולם לא היה סקר שהוכיח שהמחיר מונע כניסת תיירות לישראל.

אלי גונן: יש לנו מוצר ייחודי.

אלי גונן: מדיניות התעופה – צריך לקרוא למנכ"ל משרד התחבורה הנה ולשאול למה לא זז שום דבר.

אלי גונן: למה?

אלי גונן: כי אין טיפול ברמה הלאומית.

אלי גונן: לגבי אילת; אנחנו היינו מרכז העשייה של אפולו.

אלי גונן: אפולו היום טסה לעקבה ומעבירה לנו קצת תיירים לאילת.

אלי גונן: איפה נשמע דבר כזה?

אלי גונן: בעקבה עומדות להיכנס כל הרשתות הבין לאומיות, 8,000 חדרים ואנו תקועים.

אלי גונן: השר אמר שב-2008 הוא מטפל במרכז כנסים באילת, ואני אומר: מרכז כנסים/קזינו.

אלי גונן: אין בררה.

אלי גונן: ואני רוצה להזכיר, ההכנסות מלאס וגאס היום זה ראשית ממלונאות, אחר כך מהבידור והכנסה שלישית – מהקזינו.

אלי גונן: פעולה מדהימה שהשר עשה זה ביטול הוויזות מרוסיה.

אלי גונן: אבל למה משרד החוץ מתעקש על הדדיות?

אלי גונן: זה תוקע אותנו.

אלי גונן: הנושא של תיירות שיט ותיירות בודדת הוא בעייתי, כי כשאנו נדבר על המצוקה באתרי התיירות, השיט רק יתפוס לנו את המקומות.

אלי גונן: אני מדבר על סוף שבוע שהתחרינו ברוסיה, ראיתי מה קורה מבחינת הקהל הרוסי, מבחינת ההכנסות.

אלי גונן: זה תיירות בלתי רגילה עם המון כסף.

אלי גונן: למה אנו צריכים לחכות להדדיות?

אלי גונן: עם ארצות הברית יש לנו הדדיות?

אלי גונן: משרד החוץ תוקע את זה דרך ההדדיות והלוואי שאתבדה.

אלי גונן: אין ספק שיש לנו בעיה עצומה של חדרים, אבל במקומות אחרים בא יזם, אומרים לו: זה השטח, זה הסיוע שהמדינה נותנת.

אלי גונן: אצלנו אומרים לו: יש לך סיוע, עכשיו תיכנס לתיחור, שאני קורא לו גלגל המזלות – תגיד מה אתה רוצה, אולי תקבל קצת פחות.

אלי גונן: אנשים לא יודעים מה הם מקבלים, מה הם לא מקבלים, בייחוד אנשים שבאים מחברות בין לאומיות, אין ספק שילכו למדינות אחרות.

אלי גונן: אז אם אנו רוצים להחזיר את בתי המלון, הממשלה תאמר מה נעשה, אנו עושים שדרוג בהקצאה של מענקים, לא רק שמסדרים לנו – ואני לא מזלזל בזה, הלוואות בבנק, הלוואות אנחנו יודעים לקחת, אז ייתנו לנו שדרוג של בתי מלון, נדע שאנו הולכים ב-24% וכבר היינו ב-36% סיוע כי צריך פה בתי מלון – יש דברים שצריך לעשות.

אלי גונן: כל הנושא של שיטת התיחור מרחיקה יזמים ולא מקרבת אותם ולכן הגיע הזמן לבטל אותה וללכת הלאה.

אלי גונן: יש היום המון חסמים.

אלי גונן: יש לנו שחיקה בשער הדולר שאנו צריכים להתמודד אתה, יש לנו ארנונה, ובתי המלון משלמים ארנונה כאחוז מהמחזור, סדר גודל של 3.5% מהמחזור, בתעשייה זה 0.3, 0.4.

אלי גונן: בנקים זה 1.9 – להשוואה.

אלי גונן: זה נובע כתוצאה משיטה מעוותת.

אלי גונן: בעולם ראו שיש ארנונה מיוחדת לבתי מלון ושינו אותה.

אלי גונן: אז גם פה אפשר לעשות אותה.

אלי גונן: אני לא מדבר כבר על רישוי עסקים, אנו מתמודדים עם שאלת נגישות, ומתמודדים אתה בכבוד – בחוק הנגישות מגיע לכל אחד לבוא וליהנות אצלנו בבתי המלון, הוצאה לא נורמלית עלינו ונלך אתה.

אלי גונן: אבל עם מה עכשיו אנו צריכים להתמודד?

אלי גונן: כל העלויות האלה לא סבירות.

אלי גונן: ? יש לנו כל מיני מחשבות על נושא הדירוגים.

אלי גונן: חופשה של סוף שבוע בישראל, נניח, עולה לצרכן 4,000 ₪.

אלי גונן: רוצים עכשיו לעשות חקיקה ולעשות דירוג ולהיכנס לארוחת הבוקר ולארוחת הערב.

אלי גונן: עשיתי חשבון, שמי שהולך לקנות מקרר, קונה מקרר ב-15 אלף ₪.

אלי גונן: יש רגולציה על קניית מקררים?

רונן רגב כביר: בהחלט.

רונן רגב כביר: בטיחות- -

אלי גונן: כל הנושא של בטיחות – שיטילו גם על בתי מלון.

אלי גונן: ואנו אומרים: נניח שמשרד התיירות חושב שהדירוג יקדם את התיירות לישראל, אני בעד.

אלי גונן: דירוג ממשלתי כבר עבר מן העולם, אבל נחכה לדירוג, נראה מה אומר הדירוג.

אלי גונן: אני מתפלא שדווקא בוועדת הכלכלה שצריכה לייצג מנגנונים של שוק חופשי, של הגנה על הצרכן שיכול ללכת לאיזה מלון שהוא רוצה, מתי שהוא רוצה, פתאום באים עם כל הרגולציות האלה.

אלי גונן: יש לאמץ את דוח ארנסט אנד יאנג כמו שהוא.

אלי גונן: צריך להקצות את המשאבים.

אלי גונן: בלי רשות שיווק זה לא יעבוד.

אלי גונן: אני מציע לערוך דיון בנושא הזה.

אלי גונן: גם אם מקימים רשות שיווק, היא תחת האחריות הישירה של שר התיירות.

אלי גונן: אף אחד לא רוצה לקחת מהשר לא את הסמכות ולא את האחריות.

אלי גונן: רק שכשאנו בסקטור הפרטי מוציאים 360 מיליון ₪ לשנה על מכירת ישראל בעולם, כדאי שהם יהיו מסונכרנים עם ה-210 מיליון ₪ שיש למשרד התיירות.

אלי גונן: אם יוצא קמפיין באיטליה, לא יצלצלו אליי – לא בתקופה שלך, אדוני השר, אבל זה היה – שצלצלו אליי ארבעה ימים לפני שעולה הקמפיין ואמרו לי: מה עם המוצרים?

אלי גונן: ולא היה אף מוצר בשוק.

אלי גונן: לכן הנושא הזה ראוי שיבוא לדיון בוועדת הכלכלה.

אלי גונן: אני מקווה שגם יקדמו חקיקה בנושא הזה.

עמי אתגר: אני מצטרף למחמאות לשר התיירות ולמנכ"ל על החזרת התיירות אחרי מלחמת לבנון ועל הנושאים שמטופלים בהצלחה גדולה – השיווק והנושא של הוויזות.

עמי אתגר: אני מציע לוועדה, שצריכה לחשוב במושגים של חמש שנים קדימה, של חמישה מיליון תיירים ב-2012, הדברים האלה צריכים להיות בסינכרוניזציה שמתייחסת לארבעה תחומים גדולים – הנושא של התעופה, הנושא של התשתיות, הנושא של השיווק והנושא של החסמים.

עמי אתגר: התיירות מתארגנת כשנה וחצי מראש.

עמי אתגר: היעד של 3.3 מיליון תיירים ל-2009, אם אנו מתקדמים בשיווק, בחסמים, עם הנושא של רוסיה ואפילו בנושא התעופה, כדי להגיע למספרים האלה צריך לראות איך פותרים את בעיית התשתיות ושל האכסון, אבל החשוב ביותר – לראות איזה אחוז של התיירות יכולה לתרום לתמ"ג ולתל"ג בחמש השנים הקרובות ושהוועדה צריכה לראות כוועדת כלכלה שיהיה תיאום בהתפתחות ארבע הרגליים האלה שעומדת עליה התפתחות התיירות.

עמי אתגר: בלי תוכנית רב שנתית כזו אי אפשר להגיע לדברים האלה.

עמי אתגר: אני מבקש לא להתמקד רק בנושא של ארנסט אנד יאנג שלא טיפל מספיק בנושאים אחרים, אלא בוועדות ממשלתיות אחרות, בכללן גם כוח המשימה, שזו היתה ועדה ציבורית שדיברה, איך לטפל בדברים האלה בצורה רב שנתית.

עמי אתגר: התחרות והמדינות מסביבנו שציינו את הדברים האלה, והדוגמה של ירדן ומצרים, בתחילת שנות ה-90 במצרים היו 50 אלף חדר.

עמי אתגר: היום במצרים יש 175 אלף חדר, תחת עובדים עם מלונות 250 אלף חדר.

עמי אתגר: אנו נמצאים בשנים האחרונות בלי בנייה של מלונות חדשים סביב 45 אלף חדר.

עמי אתגר: הירדנים עשו תוכנית רב שנתית.

עמי אתגר: אנו מדברים על עקבה, ומה שקרה לאילת יקרה לים המלח ואף לירושלים.

עמי אתגר: רבת עמון וירושלים זה מרחק של שעה וחצי.

עמי אתגר: כל המדינות האלה בכל העולם בונות תוכניות רב שנתיות שעובדות בתיאום על כל הנושאים האלה יחד.

עמי אתגר: אם לא מטפלים בדבר הזה, אי אפשר לצמוח ביעדים הכל כך יפים שמשרד התיירות הציג.

עמי אתגר: אם יהיה טיפול בנושא הדולר מול התעשייה, אסור שיהיה מצב כפי שקרה בעבר שלא מקבלים בתעשיית התיירות במלונות וגם במרכיבים אחרים של תעשיית התיירות, ופתרונות שיכולים לתת בנושא הזה לבעייתיות של הדולר.

עמי אתגר: נכון שאנו מוצר קשיח, עדיין יש משמעות למחירים, זה נכון לגבי אילת, ובקטע הזה הנושא של הדולר פוגע גם בתעשיית התיירות.

עמי אתגר: אם יהיו פתרונות, שיהיו גם לתיירות על כל חלקיה.

רונן רגב כביר: אחד מנתוני המפתח שעולים בדוח שעשינו ושהוגש לשר ולוועדה, נתון מדהים שממחיש את הנחיצות של הטיפול גם בתחום הצרכני – בענף התיירות 80% מהתלונות זוכות להתעלמות של ספקי השירות.

רונן רגב כביר: הענף היחיד שמצאנו שבו יש תופעה דומה זה אינסטלציה.

רונן רגב כביר: יש פה רמה מאוד בעייתית של שירות בתחום הזה שמחייבת טיפול מערכתי.

לאה ורון: יש פילוח בעניין הזה?

רונן רגב כביר: לא, אך בהחלט נעשה פילוח.

רונן רגב כביר: יש מספר נושאים בולטים שעולים, אחד המרכזיים בהם הוא נפילה של צרכנים בין הכיסאות בין הסוכנות לספקי השירות, וזו בעיה שללא הסדרה ויצירת כללים מחייבים שיעשו סדר בשוק, לא ניתן לטפל בה.

רונן רגב כביר: אחת הראיות היא הזיגזג של בתי המשפט – חלק פוסקים כך, חלק אחרת.

שמואל צוראל: בתיירות היוצאת.

רונן רגב כביר: לא רק.

רונן רגב כביר: אין ספק שיש הרבה יותר מורכבות בעסקאות של תיירות יוצאת, אך אנו מקבלים הרבה מאוד תלונות כאלה גם לגבי תיירות פנים, והבעיה המרכזית היא הבטחות שניתנות – ההבטחות יכולות להיות גם במדיה שיווקית כמו המדיה האינטרנטית.

רונן רגב כביר: בסופו של דבר אתה מגיע לספק ומקבל מציאות שונה לחלוטין.

רונן רגב כביר: יש בעיות נוספות, לא אכנס בגלל קוצר הזמן לפירוט כל הנושאים, אך זו אחת בעיות המקרו של ענף התיירות.

רונן רגב כביר: גם המשרד והשר אמרו שזה נושא שפוגע גם באיכות המוצר.

רוברט אילטוב: הוועדה מבקשת שתעבירו לנו את הנתונים ואת הפילוח כדי שנוכל לטפל בזה.

אלי גונן: צריך לראות גם מה כמות התיירים שמתלוננים.

אהוד פלג: אנו מבקשים לברך את השר על המחויבות שהביע פה לשיפור המוצר התיירותי, בין היתר על ידי הקמת אותה ועדה לבחינת טיב המוצר התיירותי ועל כך שדיבר על בעיית הרגולציה.

אהוד פלג: שיפור התיירות מתחיל קודם כל בשיפור היחס לתייר וגם היחס לתייר הישראלי.

אהוד פלג: צריך פיקוח כשיש תופעות בעייתיות, ומהתלונות הרבות שמגיעות למועצה לצרכנות אנו קובעים שנפגע עיקרון ההגינות פעמים רבות על ידי חלק מהעוסקים, ואנו שמים לב לבעיות שחוזרות על עצמן בתחום הפרסום המטעה בנושא המחירים, בתחום שינוי תנאי העסקה לאחר ביצועה, אי עמידה בתנאים שהובטחו, רמת השירות בבתי המלון.

אהוד פלג: ודאי שאנו מדברים על חלק, אך הוא צובע בצבע בעייתי את הענף.

אהוד פלג: צריך פיקוח וצריך לבצע גם מהלכי חקיקה.

אהוד פלג: בדוח שאנו מגישים לוועדה, נשמח להגישו גם לוועדה הזו.

אהוד פלג: אני שמח על הנכונות להכיר בבעיות האלה ולהתמודד אתן.

אלי גונן: אנו נקבע עם שני הארגונים ונשמע את זה, כי יכול להיות שנגיע לפתרונות משותפים.

סלעית קולר: התלונות שמגיעות אלינו מגיעות מתיירות פנים של תושבים ישראליים, התיירים לא מכירים את הגוף שלנו ולכן לא מגיעות אלינו תלונות שלהם.

סלעית קולר: דבר שני, משהו כמו 50% מהתלונות הן על היבט השיווק, שלב המכירה של העסקה ותיאום ציפיות בשלב זה, וכ-50% על שלב הביצוע, אך בתי המלון נפגעים מהבטחות שניתנות מראש על ידי סוכני הנסיעות ואנשים שיוצרים את העסקה, שמבטיחים דברים שאפשר היה לבדוק אותם בשלב הראשון ולא בדקו אותם.

סלעית קולר: צריך לקחת גם את זה בחשבון.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: אני ממליץ לשר התיירות להמשיך להכין תוכנית רב שנתית.

רוברט אילטוב: הוועדה תקים ועדת משנה לענף התיירות.

רוברט אילטוב: הוועדה ערה לכך שבנושא השמיים הפתוחים היתה ועדה בראשות מנכ"ל משרד התחבורה שהשתתף בה מנכ"ל משרד התיירות הקודם והניחה את המסקנות ב-16.4.07.

רוברט אילטוב: הוועדה תיזום חקיקה לענייני התיירות המקומית ובעיקר לתיירות הנכנסת בתחום הצרכנות.

רוברט אילטוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.