ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 563, 2007-11-06 11:00

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב.

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מקדמים בברכה את שר הרווחה והשירותים החברתיים, חבר הכנסת יצחק הרצוג.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו היום משלימים אתו שעות נוספות.

סטס מיסז'ניקוב: היינו אתו גם בוועדה משותפת.

סטס מיסז'ניקוב: חזרת לוועדת האם שלך אבל כשר בממשלת ישראל וזה מאוד חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני השר, אדוני המנכ"ל, חברי הכנסת תמיד מתלוננים בצדק שלא נשאר זמן לדיון קונסטרוקטיבי.

יצחק הרצוג: אני לא אדבר ארוכות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש לנסות לקצר במצגת ובעיקר לשמוע דברים קונסטרוקטיביים ולקיים דיון.

יצחק הרצוג: אני מאוד מודה לוועדה.

יצחק הרצוג: אני מציע שהמנכ"ל ייתן את המצגת, אבל לפני כן אני אומר מספר הערות פתיחה.

יצחק הרצוג: אני נמצא חצי שנה במשרד הרווחה והשירותים החברתיים יחד עם המנכ"ל ידידי נחום איצקוביץ ואנחנו בעיצומו של מהלך מאוד משמעותי להבראה וחיזוק של השירותים החברתיים במדינת ישראל, ואני אמנה על קצה המזלג את המטרות העיקריות.

יצחק הרצוג: נושא ראשון שקיבלנו לידינו שלא טופל לעולם על ידי משרד הרווחה או איזשהו משרד, זה נושא ניצולי השואה.

יצחק הרצוג: הממשלה אישרה ביום ראשון חבילה היסטורית לכלל הגמלאים, לגמלאי בהבטחת הכנסה ולניצולי השואה.

יצחק הרצוג: מדובר בחבילה משמעותית של שני מיליארד שקלים עם הסדר שמבוסס בנושא ניצולי השואה על דוח ועדת איצקוביץ שבעצם היה התנ"ך של ההסדר שהושג.

יצחק הרצוג: הנושא השני הוא נושא קידומן של אוכלוסיות בתעסוקה כדי לאפשר להן להשתלב במעגלי החיים, במיוחד הוצאתו מהקפאה של דוח לרון.

יצחק הרצוג: מדובר בוועדה שהוקמה בעקבות הפגנות הנכים בשנת 2000.

יצחק הרצוג: ועדת לרון המליצה על שורת כלים לתמרץ נכים שיצאו לתעסוקה ולשלב אותם בכלל מעגלי החיים.

יצחק הרצוג: החוק כבר מתקדם בצורה יפה גם בוועדת העבודה והרווחה של הכנסת ומשמעותו תמריץ לאדם נכה שיוצא לתעסוקה.

יצחק הרצוג: הנושא השלישי הוא נושא ילדים בסיכון.

יצחק הרצוג: אנחנו קיבלנו תוספת תקציבית משמעותית, קיבלנו לידינו את הובלת התוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון שנקראת תוכנית שמידט, מבוססת על דוח שמידט.

יצחק הרצוג: הוצאנו אותה מההקפאה, סגרנו את כל הכללים שלה והתוכנית יוצאת לדרך השבוע.

יצחק הרצוג: הודענו לרשויות בסוציו-אקונומי 1 ו-2, דהיינו, העדפה מתקנת במיוחד לרשויות חלשות והתוכנית תצא לדרך והמנכ"ל יפרט אותה בהמשך.

יצחק הרצוג: נושא רביעי הוא תוספת תקציבית של 305 מיליון שקלים לשנת 2008 בשורה של נושאים שנוגעים לכאב הכי עמוק של החברה הישראלית והמנכ"ל יפרט את זה.

יצחק הרצוג: נושא חמישי הוא נושא כוח אדם בשירותי הרווחה והשירותים החברתיים.

יצחק הרצוג: בנושא הזה מצאנו שוד ושבר מוחלט.

יצחק הרצוג: ייבוש הבאר, אדמה חרוכה.

יצחק הרצוג: הצלחנו לארגן שחרורם של 100 עד 150 תקנים במיידי, כולל תקני רכב ופלאפון, שזה דבר מאוד חיוני לעובדים סוציאליים וקציני מבחן, סיום שביתת קציני המבחן, פריצת המעגל הזה שמונע מאתנו התקשרות עם עובדים במשך חודשים ארוכים - היום יש מודעות בכל העיתונים לקציני מבחן – ושיפור תשתית כוח האדם בשירותי הרווחה בצורות מצורות שונות, אבל כאן עוד ארוכה מאוד הדרך ובין היתר – ואני אומר זאת ישירות – המצב בלשכות הרווחה החלשות הוא קשה ביותר והוא בתהליך סטיכי רב שנים.

יצחק הרצוג: הרשויות החלשות נפגעות והרשויות החזקות מקבלות חיזוק יותר ואנחנו הקמנו צוות, על פי החלטת הממשלה, שנחום איצקוביץ עומד בראשותו לגבי לתיקון המצב ברשויות חלשות.

יצחק הרצוג: זה נוגע במיוחד לרשויות במגזר המיעוטים אבל לא רק.

יצחק הרצוג: הנושא השישי הוא נושא הביטוח הלאומי.

יצחק הרצוג: על כך אני גם אשמח לקיים דיון נפרד.

יצחק הרצוג: כל תהליכי ההבראה הנדרשים, תהליכי החקיקה, תקנות, תפקוד המועצה וכיוצא בזה.

יצחק הרצוג: אני מציע שיתקיים דיון על הביטוח הלאומי כי מדובר בים של נושאים והים הוא ענק.

יצחק הרצוג: הביטוח הלאומי הוא כלי משמעותי מאוד במדיניות שלי.

יצחק הרצוג: הנושא האחרון הוא צמצום הפערים והמאבק בעוני.

יצחק הרצוג: הממשלה הזאת קיבלה לראשונה החלטה משמעותית מאוד.

יצחק הרצוג: בפרמטרים של תקציב 2008 נכללים שני פרמטרים לראשונה בהיסטוריה.

יצחק הרצוג: לא רק גובה הגירעון, לא רק גודל ההוצאה אלא גם פרמטר אובייקטיבי לצמצום העוני ופרמטר אובייקטיבי להגדלת התעסוקה, בין היתר בכלים מכלים שונים שאתם תדונו בהם – העלאת שכר המינימום, מס הכנסה שלילי, תוכניות כמו לרון ודומיהן.

יצחק הרצוג: כאן אני רוצה לומר שהמפתח מבחינתי – וכאן אני גם מאמין גדול בכך שיש ציבורים כמו חד-הוריות שאני רואה ב-2008 כדגל שלי ליצור להן כלים בדיוק כמו לרון של תמריצים לנשים חד-הוריות או ליצור מקורות הכנסה לתא המשפחתי כדי להגדיל את ההכנסה.

יצחק הרצוג: כדי להגדיל את ההכנסה, יש שתי קבוצות.

יצחק הרצוג: יש כאלה שאינם יכולים להשתכר בעבודה, למשל גמלאים ולכך התייחסתי, או כאלה שניתן לתמרץ אותם לצאת, כמו הנכים, ולכך התייחסתי, או אחרים שהממשלה אישרה להם תמריצים מתמריצים שונים באמצעות הכשרה מקצועית ועידוד שילובם של אנשים ממגזרי המיעוטים והמגזר החרדי בתעסוקה שהוא קריטי.

יצחק הרצוג: אני אומר יותר מכך.

יצחק הרצוג: אני חושב – וכאן יש לי מחלוקת עם האוצר והיא נאמרה גם בממשלה – שהקפאת הקצבאות מנוגדת לתפיסת יכולת יצירת ההכנסה למשפחות, במיוחד בשכבות החלשות.

יצחק הרצוג: בהתחשב בעובדה שיש היום עליית מחירי דלק ויש היום עליית תשומות נוספת, עדכון הקצבאות, הקפאת העדכון, לדעתי הוא מעשה אנטי-חברתי ויש צורך לתקן אותו בהמשך הדרך.

יצחק הרצוג: עד כאן דברי הפתיחה.

יצחק הרצוג: אבקש מהמנכ"ל להציג את תקציב המשרד.

נחום איצקוביץ: בשקף הראשון אתם יכולים לראות את מטרות המשרד והיעדים שלו.

נחום איצקוביץ: בגדול אנחנו מדברים על סיוע, שיקום והצבת כל אדם, משפחה וקהילה הנתונים בסיכון או בסכנה, במשבר זמני או מתמשך, המתקשים למצות את יכולתם עקב מגבלות עוני, סטייה חברתית, קשיי תפקוד, אבטלה, אפליה, ניצול או פגיעה.

נחום איצקוביץ: זה החזון ואלה מטרות המשרד.

נחום איצקוביץ: אני מתקשה להאמין שאתם רואים את ה-פאי של חלוקת התקציבים אבל הוא נמצא אצלכם.

נחום איצקוביץ: בין המגזרים השונים של העיסוק בו אנחנו עוסקים, ילדים ונוער, וזה פרק מאוד מאוד נכבד, נכים במסגרות השונות.

נחום איצקוביץ: אנחנו עוסקים בסוגיות רבות.

נחום איצקוביץ: אני רוצה לעבור לשקף הבא וברשות

נחום איצקוביץ: כם אכנס לנושא טיפול בילדים ונוער.

נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים על ילדים ונוער בסיכון.

נחום איצקוביץ: על פי דוח של 2007 אנחנו מדברים על כ-50 אלף ילדים שחשופים להתעללות ולסיכון.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, יש כאן משלחות שחייבות לדבר ואני מבקש לשים לב לכך שאנחנו חייבים להקצות זמן למשלחות.

נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים על 135 אלף ילדים שחשופים לאלימות הורים בקרב המשפחה.

נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים על 7,000 ילדים נפגעים בהתעללות מינית בקרב המשפחה ועל 30 אלף נערים ונערות מנותקים.

נחום איצקוביץ: אלה מספרים מאוד מאוד משמעותיים למה שמתרחש בחברה הישראלית.

נחום איצקוביץ: המענה לכך הוא בדוח שמידט, לפחות המענה החלקי.

נחום איצקוביץ: כדוגמה אני רוצה להיכנס לאחד מהנושאים הללו, לנושא של שילוב תעסוקה למוגבלים.

נחום איצקוביץ: מפאת קוצר הזמן, אני לא אעבור על כל המצגת כולה אבל הנושא מופיע אצלכם.

נחום איצקוביץ: 70 אחוזים מהנכים נמצאים מחוץ לשוק העבודה.

נחום איצקוביץ: 5,000 נכים נמצאים בתעסוקה מוגנת וממתינים לתעסוקה נתמכת אבל יש קשיים גדולים מאוד בהשמה של האוכלוסיות הללו, האוכלוסיות המוגדרות, כפי שהשתמשנו במונח קודם.

נחום איצקוביץ: יש קושי בשילובם ובוודאי בשוק העבודה החופשי.

נחום איצקוביץ: יש מחלוקת לא פשוטה לגבי מימוש דוח לרון והחקיקה שנמצאת כרגע בכנסת אבל אין כל ספק שאם נצליח להגיע לעמק השווה של כל הקבוצות והאינטרסים והצרכים הלגיטימיים של כל הקבוצות המעורבות בעניין, אנחנו נמצאים בפני מהפכה בשילוב של נכים לסוגיהם, אוכלוסיות שמודרות משוק העבודה.

ראובן ריבלין: השר הצביע בעד התקציב.

ראובן ריבלין: כמה כסף חסר לך?

נחום איצקוביץ: אני אראה לך את החסרים.

ראובן ריבלין: תגיד לנו אתה מה חסר כי הוא הצביע ואסור לו לומר.

נחום איצקוביץ: יש שקף שמראה את הפערים.

נחום איצקוביץ: אני לא אעבור על כל הנקודות כי היושב-ראש ביקש ממני לקצר.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו מצגת וכל אחד בזמנו יכול לקרוא אותה.

נחום איצקוביץ: בואו נדבר על הצרכים.

נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים על נתונים של אוכלוסיות שאנחנו מטפלים בהן ולא בכל האוכלוסיות.

נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים על 220 אלף אנשים עם מוגבלויות כאשר במסגרות שלנו אנחנו מטפלים ב-65 אלף בלבד.

נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים על ילדים ונוער בסיכון – 350 אלף ילדים כאשר אנחנו עוסקים ומטפלים ב-110 אלף ילדים.

נחום איצקוביץ: אנחנו מדברים על אנשים בתחום הזקנה עם צרכים רבים – 400 אלף אנשים כאשר אנחנו מטפלים ב-235 אלף שנמצאים במסגרות כאלה ואחרות.

נחום איצקוביץ: אנחנו מטפלים בעוברי חוק – 68 אלף כאשר 53 אלף נמצאים בתחום העיסוק שלנו.

נחום איצקוביץ: אנחנו מטפלים בדרי רחוב, נפגעי סמים, אלכוהול ואחרים – הפער הוא גדול מאוד, 83 אלף זקוקים לטיפול ואנחנו מטפלים ב-9,250.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי נפגעי סמים ואלכוהול.

סטס מיסז'ניקוב: איך אתם מחלקים את האחריות בין המשרד שלכם לבין הרשות למלחמה בסמים?

יצחק הרצוג: זה רק אנחנו.

יצחק הרצוג: מה שמפורט כאן, זה רק חלקו של המשרד.

יצחק הרצוג: אתה צודק, יש גם פעילות של הרשות שהיא לא קשורה אלינו.

נחום איצקוביץ: יש עוד משרדים נוספים שמעורבים.

סטס מיסז'ניקוב: אתם עוסקים בגמילה.

יצחק הרצוג: לא רק בגמילה.

סטס מיסז'ניקוב: גם בשיקום.

יצחק הרצוג: במקלטים.

נחום איצקוביץ: בשיקום החברתי-סוציאלי ולא בשיקום הפיזי.

נחום איצקוביץ: בשיקום הפיזי מטפל משרד הבריאות וכמובן הרשות למלחמה בסמים.

נחום איצקוביץ: אנחנו מטפלים בכ-500 אלף משפחות ובכמיליון ו-200 אלף נפשות.

נחום איצקוביץ: לא כל הפירוט נמצא כאן כי קיבצנו ושמנו את הסעיפים המרכזיים.

נחום איצקוביץ: מה שברור הוא שהפער מבחינת האוכלוסיות בהן אנחנו מטפלים הוא גדול מאוד.

נחום איצקוביץ: אנחנו עוסקים בשליש מהאוכלוסייה שעל פי גורמי המקצוע במשרד ראוי שניתן להם מענה.

נחום איצקוביץ: אלה הנתונים ואלה העובדות.

נחום איצקוביץ: אנחנו לא באים לטייח אלא אנחנו באים לשים את הקושי על השולחן.

סטס מיסז'ניקוב: על שולחן הממשלה.

נחום איצקוביץ: על שולחן הכנסת.

נחום איצקוביץ: כרגע אנחנו נמצאים בכנסת.

נחום איצקוביץ: הצגנו את הסוגיות האלה גם בפני הממשלה.

נחום איצקוביץ: אחת התוכניות המרכזיות שלנו היא התוכנית הלאומית שעוסקת בילדים ונוער בסיכון הידועה כדוח שמידט.

נחום איצקוביץ: כפי שהשר הרצוג אמר, אנחנו נכנסים בינואר 2008 למהלך ב-54 רשויות מקומיות, הרשויות החלשות ביותר במדינת ישראל, בהן שיעור האוכלוסייה של ילדים בסיכון הוא הגבוה ביותר.

נחום איצקוביץ: מדובר ברשויות שמתאפיינות בגדול באוכלוסיות של חרדים והמגזר הערבי.

יעקב ליצמן: מה זה ילדים בסיכון?

יצחק הרצוג: ילדים שחיים בסביבה שמסכנת את עתידם.

יצחק הרצוג: זה יכול להיות בריאותית.

יעקב ליצמן: האם זה התקציב ש-ש"ס קיבלה?

יצחק הרצוג: לא.

שלי יחימוביץ': הם בסוף לא קיבלו את הכסף.

שלי יחימוביץ': את ה-200 מיליון הם קיבלו בהסכם הקואליציוני.

יעקב ליצמן: מה הסיכון של ש"ס ומה הסיכון שלכם?

יצחק הרצוג: התוכנית הזאת היא תוכנית מהפכנית והיא נותנת עדיפות לילדים חרדים ולילדים מהמגזר הערבי.

יעקב ליצמן: אין לי בעיה עם זה.

יעקב ליצמן: אני תומך בזה.

יצחק הרצוג: זה לא המקום לעשות מזה צחוק ואני מבקש רצינות.

יצחק הרצוג: אם יש לך בעיה לגבי שילוב נוער חרדי מנותק, ניתן גם על זה תשובה.

נחום איצקוביץ: מדובר בכל מי שלא יכול לממש את ההתפתחות שלו כילד ולהגיע לעזרה.

נחום איצקוביץ: התוכנית הזאת כוללת 54 רשויות מקומיות מהחלשות ביותר והתוכנית הזאת אמורה להיות ממומנת במשך שלוש שנים במימון מלא ללא מצ'ינג.

נחום איצקוביץ: אחת הבעיות המרכזיות שהשר פירט כאן היא שרשויות מקומיות חלשות אין להן יכולת לתת את חלקן.

נחום איצקוביץ: כאשר הן אינן נותנות את חלקן, חלק מהמשאבים עובר לרשויות החזקות.

נחום איצקוביץ: אנחנו עוסקים באוכלוסיות החלשות, המסוכנות, ואנחנו עושים כאן מעשה.

נחום איצקוביץ: זה לא מספיק, אבל בכל אופן מדובר בתקציב בהיקף של כ-400 מיליון שקלים וזה כסף שניתן בלי מצ'ינג.

נחום איצקוביץ: התוכנית לא מותנית במצ'ינג אלא מותנית בהסכמה ובשיתוף פעולה עם הרשות המקומית.

נחום איצקוביץ: התוכנית הזאת היא תוכנית של שישה משרדי ממשלה.

נחום איצקוביץ: זאת תוכנית שהיכולת שלנו לממש אותה מותנית בהסכמה של שישה משרדי ממשלה לשתף פעולה כאשר המשרד שלנו מוביל אותה, אבל זאת לא תוכנית רק של משרד הרווחה אלא לחינוך יש חלק, לקליטה, לביטחון פנים, לבריאות כמובן ולאחרים.

נחום איצקוביץ: טיפול באלימות.

נחום איצקוביץ: הסוגיה של אלימות היא מאוד מאוד מורכבת ומאוד מאוד קשה.

נחום איצקוביץ: בתקציב 2008 יש תוספת תקציבית שנראה לכם אותה יותר מאוחר שעוסקת כסוגיית האלימות.

נחום איצקוביץ: מי שעומד בראש הוועדה שעוסקת באלימות בחברה הישראלית זה השר לביטחון פנים כמובן ויש פרויקטים מאוד ייחודיים כמו עיר ללא אלימות כאשר 11 רשויות מקומיות נכללות בתוכנית אחרי שהעיר אילת הצליחה בפרוייקט הזה.

סטס מיסז'ניקוב: לכן הוא מסתובב עם שומר ראש?

נחום איצקוביץ: כן.

נחום איצקוביץ: כי הוא פינה בין היתר עבריינים שגלגלו רימונים לביתו.

יצחק הרצוג: באשר לאלימות נוער חל שיפור משמעותי.

נחום איצקוביץ: אני רוצה לעבור לנושא של איכות השירות ויכולת המשילות.

יצחק הרצוג: מה שיציג עכשיו המנכ"ל זה הלב של מה שמעירים חברי הכנסת כבר שנים, כולל שלי יחימוביץ שהייתה יושב-ראש הוועדה לזכויות הילד.

נחום איצקוביץ: יש כאן שתי סוגיות – אחת, איכות השירות.

נחום איצקוביץ: אנחנו לא נסתיר מכם שאיכות השירות, במיוחד בכל סוגיית הפיקוח, הוא בעייתי.

נחום איצקוביץ: במשך שנים רבות נעשו פעולות כאלה ואחרות ולא חיזקו את צד הפיקוח.

נחום איצקוביץ: הוציאו למסגרות חוץ ביתיות, הוציאו להפרטות, הוציאו למיקור חוץ אבל לא חיזקו את העניין הזה.

נחום איצקוביץ: אנחנו נותנים דגש לנושא הזה של איכות השירות בשני מובנים, האחד, במובן של כוח אדם אבל לא פחות מזה, בקביעת הסטנדרטים ובמדידה של ההצלחות או הכישלונות של כל אחת מהתוכניות.

נחום איצקוביץ: כיום בשירותי הרווחה בעולם זה מקובל אבל בישראל עדיין לא מקובל למדוד הצלחת התוכניות עד לרמה של המטופל הבודד או החוסה הבודד.

נחום איצקוביץ: ילד שנמצא בחסות הנוער, בקצה הרצף הטיפולי, השאלה אם הצלחנו להפוך אותו לאזרח שיתגייס לצה"ל ואחר כך יהיה אזרח נאמן ומשרת את משפחתו ואת עצמו ואת החברה הישראלית.

נחום איצקוביץ: הסוגיה הזאת נמצאת כרגע אצלנו וצריך להשקיע בה הרבה כסף.

נחום איצקוביץ: אנחנו מקיימים דיונים מקצועיים, גם מקצים לזה משאבים, וגם יוצרים את השינוי הארגוני בתוך המשרד.

נחום איצקוביץ: זה לא פשוט לייצר חשיבה ארגונית אחרת במשרד שהחשיבה המרכזית שבו היא רק צד התשומות, התקציב וכוח האדם ולא בהכרח צד התוצאות.

נחום איצקוביץ: זה לוקח זמן אבל אני חושב שאנחנו נצליח במהלך הזה.

נחום איצקוביץ: אני מקווה שנצליח בו.

נחום איצקוביץ: הדבר השני שהוא מאוד חשוב על צד המשילות.

נחום איצקוביץ: יש ביקורת על הממשלה שבעתות משבר כדוגמה הגורמים האזרחיים, אנשי הון, מוצאים את עצמם בשטח לפני הממשלה.

נחום איצקוביץ: הדוגמה הכי בולטת היא דוגמה שקשורה למצב חירום.

נחום איצקוביץ: ברשותך, לא אנקוב כאן בשמות.

ניסן סלומינסקי: ראינו.

ניסן סלומינסקי: היינו גם בסיור.

נחום איצקוביץ: אחת הדוגמאות הכי בולטות נוגעת למצבי חירום ומשבר.

נחום איצקוביץ: אני יכול לתת לכם כדוגמה שתקציב החירום של המשרד, עם כניסתו של השר הרצוג וכניסתי אתו ביחד, היה אפס והיה קושי גדול מאוד לארגן תקציב פנים משרדי למצב חירום, אם זה בעוטף עזה, אם זה בצפון ואם זה בדברים אחרים, אבל הצלחנו לארגן תקציב במאמצים שהיו להם מחירים כמובן, מאמצים קשים מאוד על מנת שאם יקרה מצב חירום, האוכלוסיות הקשות בהן אנחנו עוסקים תקבלנה את המענה.

נחום איצקוביץ: לא השלמנו את העניין אבל זאת רק דוגמה אחת.

נחום איצקוביץ: לא אפרט יותר למרות שיש הרבה מאוד דוגמאות למשילות בין יכולת הפיקוח והניהול של המשרד, אבל זה ליבת העניין.

נחום איצקוביץ: זה לא מספיק לתת את השירות אלא צריך גם שהשירות יהיה איכותי ומישהו יפקח עליו בכל הרמות.

נחום איצקוביץ: אני רוצה לדבר על תקציב 2008, מה ביקשנו ומה אושר נכון לרגע זה.

נחום איצקוביץ: אנחנו ביקשנו לטפח שירותים קהילתיים בסדר גודל של כ-400 מיליון שקלים ונעתרנו ב-130 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: הייתי רוצה להיכנס, אם אפשר, לתוך הבית ולהראות על מה אנחנו מדברים בשירותים קהילתיים.

ראובן ריבלין: בשירותים קהילתיים חסרים 270 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: אם אתם רוצים, יש כאן את הפירוט של הסעיפים.

ראובן ריבלין: בסעיף הזה חסרים 270 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: נכון.

נחום איצקוביץ: בסופו של דבר מי שנמצא ביום יום מול הרשויות המקומיות, חוץ מהמסגרות שלנו, אלה הרשויות המקומיות.

חיים כץ: יש שקף אחד בו כתוב מה אנחנו צריכים ומה יש?

נחום איצקוביץ: כן, זה השקף.

נחום איצקוביץ: אנחנו צריכים באופן צנוע 850 מיליון שקלים וכמובן שאנחנו נעתרנו בקרוב ל-300 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: אני חושב שזה הישג גדול.

נחום איצקוביץ: הפער הוא של כ-500 מיליון שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: חשוב שנדע שחצי מיליארד שקלים חסר למשרד הרווחה.

נחום איצקוביץ: באופן צנוע.

נחום איצקוביץ: אני רוצה לחזור לשקף הקודם לנושא של רפורמות ברשויות המקומיות.

נחום איצקוביץ: אחד מזרועות הביצוע למימוש המדיניות החברתית במדינת ישראל אלה הן הרשויות המקומיות.

נחום איצקוביץ: אני חושב שלמעלה מעשרים שנים לא בוצעה רפורמה משמעותית בשלטון המקומי.

נחום איצקוביץ: רק אלף עובדים סוציאליים נדרשים בלשכות של השלטון המקומי על מנת לספק שירותים.

נחום איצקוביץ: יש עוד צרכים רבים.

נחום איצקוביץ: אנחנו חשבנו שאפשר להתחיל באופן צנוע ב-140 מיליון שקלים אבל יש לנו סך הכל 15 מיליון שקלים לסעיף הזה שכולל בתוכו סיוע לרשויות חלשות וכולל בתוכו מכשור על מנת שהשירותים יהיו זמינים יותר.

נחום איצקוביץ: בנושא טיפול באלימות אתם רואים את הפער במספרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני רואה שיש לך איזשהו פירוט בסעיף ראשון, פיתוח שירותים קהילתיים.

נחום איצקוביץ: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: יש פה פער ענק.

נחום איצקוביץ: יש פער בפיתוח שירותים חברתיים.

סטס מיסז'ניקוב: למה אתה מתכוון?

יצחק הרצוג: נחום, תראה את הפירוט של מה שחסר לנו.

נחום איצקוביץ: חסר לנו כסף לתוכניות לטיפול בילדים בסיכון.

נחום איצקוביץ: מה שמפורט כאן, זה מה שקיבלנו.

יצחק הרצוג: היינו רוצים לעבות.

יצחק הרצוג: למשל בנושא ילדים בסיכון אנחנו מכסים רק שליש.

נחום איצקוביץ: למשל בתוכניות לילדים בסיכון רצינו 400 מיליון שקלים אבל קיבלנו רק 100 מיליון שקלים.

ראובן ריבלין: חסרים 300 מיליוני שקלים.

נחום איצקוביץ: נכון, אבל מצד שני יש לנו הסכם עם האוצר, הסכם תלת-שנתי, שמכסה את התוכנית ואם היא תצליח, היא תהפוך לתוכנית לאומית כוללת רב-שנתית.

ראובן ריבלין: קודם היא תצליח ואחר כך ייתנו כסף?

יצחק הרצוג: לקחנו 140 אלף ילדים ונטפל בהם.

נחום איצקוביץ: יש תוכנית ל-50 אלף ילדים.

נחום איצקוביץ: יש פיילוט.

נחום איצקוביץ: אנחנו כרגע מטפלים בשליש מהילדים והתוכנית תעבור בקרה ומדידה.

נחום איצקוביץ: אם היא תצליח, אז ייתנו לכלל ילדי ישראל.

נחום איצקוביץ: כרגע מטפלים בשליש מילדי ישראל.

ראובן ריבלין: ושני שליש חסרי טיפול.

נחום איצקוביץ: נכון.

ראובן ריבלין: אני לא אומר שאם הייתי אני הממשלה הייתי נותן סדר עדיפות אחר אבל אני רק רוצה להבין.

יצחק הרצוג: אנחנו מדברים עם הג'וינט לתת לנו מצ'ינג.

נחום איצקוביץ: כל החומר נמצא בפניכם.

נחום איצקוביץ: הייתי רוצה לעבור לסוגיה נוספת שקשורה בחקיקה החברתית ולתת דוגמאות.

נחום איצקוביץ: השר הרצוג ואני כמנכ"ל המשרד, אנחנו האחרונים שמתנגדים לחקיקה חברתית או לפיתוח שירותים חברתיים.

נחום איצקוביץ: הבעיה המרכזית בחקיקה החברתית שבדרך כלל אין בצידה הסדר תקציבי ואין בצידה הסדר של כוח אדם.

נחום איצקוביץ: אז אנחנו מוצאים את עצמנו בסדרה ארוכה של חוקים חברתיים חשובים, טובים ונכונים אבל הם אינם מעוגנים בהסדרים תקציביים ואנחנו במצוקה מאוד גדולה.

נחום איצקוביץ: זה אמור לגבי הרבה מאוד תחומים.

נחום איצקוביץ: יש לכם כאן סדרה של חוקים שהצוות שלי ריכז עם הפערים בכל אחד מהחוקים ואני חושב שצריך לתת את הדעת שכאשר מחוקקים חקיקה חברתית, שיבוא תמיד, גם אם היא ממשלתית, כי כאשר היא יוזמה פרטית, לפעמים היא מוסדרת יותר טוב כי יש בצידה סכומים כספיים כי מגבילים את החקיקה הפרטית.

נחום איצקוביץ: לפעמים, אם יורשה לי לומר, זה עדיף בעינינו כמקבלי שירותים או מפעילי שירותים שיש סכום ואנחנו יודעים שהוא קיים, אלא שיש כאן חקיקה חברתית נרחבת מאוד בכנסת ואנחנו איננו יכולים לממש וליישם אותה בגלל הפער התקציבי ופערי כוח אדם.

ניסן סלומינסקי: בחוק ההסדרים לא מבטלים חלק מהם?

נחום איצקוביץ: גם אבל אחר כך, במהלך השנה, ממשיכים לחוקק חוקים חברתיים ואין לנו כלים לממש אותם כך שאנחנו במצוקה מאוד גדולה באי-קיומם של חלק מהחוקים החברתיים החשובים.

יצחק הרצוג: תראה למשל את השקף שנקרא חקיקה חברתית, תקני סעד לחוק הנוער, הגנה על ילדים.

יצחק הרצוג: מדובר בחוקים שהתקבלו ללא תקנים.

נחום איצקוביץ: זאת רק דוגמה.

חיים כץ: יש חוקים חברתיים שלא עולים כסף שהתנגדתם להם?

חיים כץ: כמו חוק ברייל במסעדות.

יצחק הרצוג: חוק ברייל במסעדות לא היה רלוונטי.

חיים כץ: למה התנגדתם לו?

יצחק הרצוג: השירות לעיוור אצלנו חשב שהחקיקה הזאת מיותרת.

יצחק הרצוג: הוא אמר שבאמצעות ענף המסעדות היום העסק מאוד מפותח.

יצחק הרצוג: אני רוצה לומר לסיום שני חושב שיש כאן אירוע מאוד חשוב.

יצחק הרצוג: מזה שלוש שנים לא הופיע בפני הוועדה הזאת שר רווחה ושירותים חברתיים שהציג תוכנית מקיפה, שירד לפרטי פרטים ושנותן למשרד הזה את המעמד הראוי לו.

יצחק הרצוג: המשרד הזה נדחק לקרן זווית וזאת הייתה האמת ההיסטורית למרות שהעובדים בו הם מדהימים, למרות שהעובדים הסוציאליים – בלי לפגוע במעמדם של המורים – לא מתקרבים לתנאים של המורים.

יצחק הרצוג: יש עובדים סוציאליים שעובדים ארבעים שנים עם 3,000 שקלים, עובדים מבוקר עד לילה ובגלל אופיים הטוב הם לא מנהלים מאבקים על גבו של הציבור וצריך גם את זה לדעת.

יצחק הרצוג: יש פה מערכת שירותים מפוארת שהאבות המייסדים של המדינה הזאת הקימו כאשר לא היה להם גרוש ויצרו חקיקה מדהימה שנותנת טיפול, אבל היום מערכת הטיפול לא עומדת בהכרח בעומסים מול הצרכים.

יצחק הרצוג: החברה המודרנית מייצרת שני סוגים של עומסים – עומסים של מדינה מודרנית עם כל הקשיים, פיתויים של בני נוער, סמים, אלכוהול, אלימות.

יצחק הרצוג: מגיל לידה ועד גיל זקנה, החברה מודרנית רוויית אתגרים שלא היו פעם.

יצחק הרצוג: השתנות מבנה המשפחה, נושאים של אימוץ, נושאים של חד-מיניים, נושאים של אוכלוסיות שנדחקו לקרן זווית ובנוסף לכך תוסיפו את האלמנט שאני קורא לו האלמנט הציוני.

יצחק הרצוג: מדינת ישראל.

יצחק הרצוג: עולים, קבוצות עולים שנדחות ומודרות ומרגישות דחייה על ידי האוכלוסייה ואנחנו ראינו את זה בפתח תקווה ואנחנו רואים את זה ברחובות וזה אמור לגבי כל העדות והזרמים.

יצחק הרצוג: נושאים של לחץ אחרי ההתנתקות, נושאים של לחץ אחרי טרור, התפרקות של משפחות אחרי המלחמה – כל אלה מעמיסים מאוד מאוד על התשתית של עובדים ועל התשתית של שירותים שהיא מפוארת אבל קשה לה.

יצחק הרצוג: אנחנו לא משאירים אף אבן – לא אני ולא המנכ"ל ולא הנהלת המשרד שמרגישים כיחידת עלית – בלתי הפוכה וחשוב לנו הגיבוי הכללי, מעבר לציניות.

יצחק הרצוג: אנחנו נוגעים בכל נושא.

יצחק הרצוג: זה לוקח זמן, זה קשה, יש אנשים שתולים בנו באמת את כל יהבם וזה לא קל.

יצחק הרצוג: לראשונה השגנו תוספות של כוח אדם, של תקציבים.

יצחק הרצוג: חשובה לנו מאוד ההתייחסות גם לרמות הפרטניות של הכאבים הכי עמוקים בחברה הישראלית.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נפתח בדיון.

סטס מיסז'ניקוב: לא בירכתי אותך אדוני השר.

סטס מיסז'ניקוב: אני באמת חושב, בלי ציניות, שהיה הישג מדהים מבחינת תוספת קצבאות לניצולי השואה ובכלל לקשישים עניים, ואתה השתתפת בזה באופן פעיל, גם אתה וגם המנכ"ל.

סטס מיסז'ניקוב: באמת מגיע לכם יישר כוח על כך.

סטס מיסז'ניקוב: אתם דיברתם כאן על נושא של המצ'ינג.

סטס מיסז'ניקוב: בתחילת שבוע שעבר קיימנו ישיבה בנושא של רשויות מקומיות ובכל הנושא של מענק איזון.

סטס מיסז'ניקוב: הנושא של מצ'ינג בתחום הרווחה עלה יותר מפעם אחת.

סטס מיסז'ניקוב: יש יותר מדיי רשויות מקומיות שפשוט לא עומדות באותו מצ'ינג שנדרש על ידי משרד הרווחה ולדעתי הסכום הזה שדיברתם עליו, 200 מיליון שקלים או סכום שהקצבתם, הוא פשוט לא מספיק.

סטס מיסז'ניקוב: כאן כולנו צריכים לחשוב איך אנחנו מעבים את התוספת הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, אני נגד ביטול גורף של המצ'ינג כי כך אנחנו מעודדים רשויות שיכולות לשלם, לא לשלם.

יצחק הרצוג: העירייה צריכה להשתתף.

סטס מיסז'ניקוב: בוודאי, אבל אנחנו צריכים לעשות את זה דיפרנציאלי לפי סוציו-אקונומי, לפי התושבים וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: אמרת שיש לך עמדה שלילית לגבי הקפאת קצבאות בחוק ההסדרים.

סטס מיסז'ניקוב: מוזר לי הדבר הזה שבתוך 70 אחוזים אלה שירדו מחוק ההסדרים לא ירד כל הנושא הזה.

חיים אורון: לא ירד שום דבר תקציבי.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני השר, לא נגענו כאן בנושא הפרטת מעונות יום.

יצחק הרצוג: גם מעונות למפגרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא זוכר אם זה נמצא בחוק ההסדרים או לא נמצא בחוק ההסדרים או שנמצא במחליטים.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שאני מדבר בשם רוב חברי ועדת הכספים ואומר שאנחנו מתנגדים בתוקף להפרטה של מעונות למפגרים.

סטס מיסז'ניקוב: לא כל דבר צריך להפריט במדינה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אני, רובי ריבלין וקולט אביטל נפגשנו עם מזכ"ל ה-OECD ביום ראשון.

סטס מיסז'ניקוב: למרות שיש צורך להפריט הרבה מאוד דברים, אבל גם הוא אמר שלא צריך להפריט כל דבר, מה עוד שמדובר בשירות לתושב.

שלי יחימוביץ': יש לי הרבה דברים לומר אבל אני אנסה לתמצת אותם כי גם חשוב לי לקבל תשובות.

שלי יחימוביץ': קודם כל, ברכות, גם על ההסכם בעניין ניצולי השואה.

שלי יחימוביץ': זה יהיה הפלט הראשון בחיי שאני אצביע בעדו וזה יהיה חד-פעמי.

שלי יחימוביץ': ברכות נוספות על 50 התקנים של קציני מבחן.

שלי יחימוביץ': אנחנו יודעים כמה זה קריטי, חשוב ומשמעותי לילדים ובני נוער וכמה קשה להוציא מהאוצר תקנים.

שלי יחימוביץ': כלומר, תקציבים אפשר, אבל תקנים אי אפשר ועל זה באמת מגיע לכם ברכות מיוחדות.

שלי יחימוביץ': עוד ברכות על זה שסוף סוף אנחנו רואים את דוח שמידט מיתרגם לכסף כי עד עכשיו, כמעט שנתיים, ממחזרים לנו 200 מיליון שקלים שלא קיימים, מייחצנים אותם במסיבות עיתונאים, פעם אחת מספרים שזה במשרד התעשייה, פעם שנייה אומרים שזה באוצר, ואומרים שמקווים שמשרד התעשייה יוותר על הסכום הזה לטובלת דוח שמידט.

שלי יחימוביץ': זאת הפעם הראשונה שאנחנו רואים סעיף תקציבי של 100 מיליון שקלים.

שלי יחימוביץ': אם כן, ברכות.

שלי יחימוביץ': באמת מדובר בדוח חשוב ביותר ואני שמחה על שהוא יוצא לדרך.

שלי יחימוביץ': הפרטת המעונות.

שלי יחימוביץ': אני מאוד שמחה לשמוע אותך אדוני יושב-ראש הוועדה על העמדה הנחרצת שלך.

שלי יחימוביץ': בזה אתה מצטרף לכל מי שקשור במעונות, חוץ מהקבלנים שמשחרים לטרף ורוצים לקבל את המעונות האלה בהפרטה.

שלי יחימוביץ': נמצאים כאן מקצת ההורים לילדים המפגרים.

שלי יחימוביץ': אגב, ההורות לילד מפגר, לא מדובר בילד אלא מדובר לפעמים בילדים בני 40 וכל חיי ההורים סובבים סביב הילדים האלה והם מכירים את מערך הרווחה והמעונות יותר טוב מכל אחד מאתנו ויותר טוב מכל שר שיהיה אי פעם כי אלה החיים שלהם.

שלי יחימוביץ': לכן חשוב גם שנשמע אותם בהמשך הישיבה.

שלי יחימוביץ': ידועה גם העמדה שלי בעניין הפיילוט לכאורה של שני מעונות בתקציב 2008.

שלי יחימוביץ': זה לא פיילוט, אף אחד לא צריך פיילוט, יש 50 מעונות שכבר פועלים באופן מופרט כך שבוודאי לא צריך לנסות את הדבר הזה כי הוא נוסה שוב ושוב.

שלי יחימוביץ': צריך לשמור בשיניים ובציפורניים על מה שהקימו האבות המייסדים שלנו והוא באחריות המדינה ולהתנגד לכל הפרטה, מה גם שהפיילוט של שני המעונות האלה, כתוב בפירוט בהחלטת הממשלה שהוא לא במקום ההפרטה של 11 המעונות האחרים אלא זה לא מבטל בכלל את ההחלטה הקודמת של ההפרטה הגורפת.

שלי יחימוביץ': אני לא רוצה להרצות על עמדתי שהיא מאוד מנומקת אלא לדבר על עניין מיידי שקורה עכשיו והוא שיש מחנק תקציבי במעונות למפגרים כדי להפעיל לחץ, כדי לזרז את ההפרטה.

שלי יחימוביץ': עד עכשיו 45 אחוזים מהתקציבים שהיו אמורים לעבור אליהם לא הועברו ואנחנו מדברים על מחסור בסולר לחימום מים, על מחסור בטיטולים, על דברים שהם ממש הבסיס של החיים במוסד למפגרים שלא מגיעים אליו ואני יודעת על המכתב ששלח המנכ"ל ואני יודעת שפרוטה עוד לא הועברה.

שלי יחימוביץ': עשיתי בדיקה גם באוצר והפעם זה לא החשב הכללי אלא הממונה על התקציבים שעוצר את הכסף כי הם פשוט רוצים לזרז את תהליך ההפרטה.

שלי יחימוביץ': מדובר בדיני נפשות ולהתעלל במפגרים כדי להאיץ איזו רפורמה שהאוצר חושק בה – עד כאן.

שלי יחימוביץ': זה תמרור אדום.

שלי יחימוביץ': שמחתי לשמוע שנקיים פגישה נפרדת על הביטוח הלאומי בגלל הפגיעה המאוד מסיבית בהרבה מאוד סעיפים, גם בעצמאות הביטוח הלאומי וגם בהכנסות הביטוח הלאומי, דבר שאנחנו נשלם עליו מחיר יקר בהמשך.

שלי יחימוביץ': אני לא אדבר על זה כי כאמור תהיה ישיבה נפרדת בכל זאת ארצה לשמוע את עמדתך אדוני שר הרווחה והשירותים החברתיים על שני סעיפים בחוק ההסדרים שהם בלתי אפשריים ושאנחנו חייבים להתנגד להם נחרצות.

שלי יחימוביץ': לכאורה הם תקציביים.

שלי יחימוביץ': אני מדברת על אי החזרת הקיצוץ בשיעור של 4 אחוזים בקצבאות.

שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים כאן על דמי לידה, מענקי לידה, קצבאות לידה, מענק לימודים, דמי פגיעה לנפגעי עבודה, דמי אבטלה, גמלה להבטחת הכנסה, גמלה שמשתלמת בפירוק מעביד או בפשיטת רגל.

שלי יחימוביץ': ממשיכים לקצץ בכל שנה 4 אחוזים בגמלאות האלה וזה דבר בלתי נתפס לחלוטין.

שלי יחימוביץ': דבר נוסף באותו הקשר, שהכותרת שלו היא עמידה במסגרת התקציב, הקפאה מתמשכת שכבר מכרסמת עד כדי 8 אחוזים בקצבאות הביטוח הלאומי, ושוב, הבטחת הכנסה, מזונות, משפחות שכולות, נכי צה"ל, נפגעי גזזת, סל קליטה וכן הלאה וכן הלאה.

שלי יחימוביץ': אלה שני סעיפים מטורפים לחלוטין.

שלי יחימוביץ': אי אפשר להרים עבורם את היד ואני מצפה ממך, גם כשר במפלגת העבודה וגם כשר הרווחה והשירותים החברתיים, להוביל מהלך של התנגדות לסעיפים האלה ולא לאפשר את הקיצוץ והמשך ההקפאה.

שלי יחימוביץ': לסיום.

שלי יחימוביץ': אני לא נוהגת לדבר על הצעות חוק פרטיות שלי בישיבות כאלה, אבל כיוון שדיברת על ניסיון לעודד אימהות לצאת לעבודה וסיוע לילדים, אני חייבת להזכיר שוב – אני יודעת שאני חוזרת על עצמי – שבשנת 2007 התקבלה החלטת ממשלה, במרץ, שדיברה על 67 מיליון שקלים בשנה לשלוש שנים למשרד התעשייה, לא למשרד הרווחה, לעידוד אימהות ליציאה לעבודה באמצעות שוברים במשפחתונים, הנחות וסובסידיות.

שלי יחימוביץ': זה היה במרץ 2007 אבל באוגוסט 2007 בשורה אחת, במסגרת הדיונים של כמה שעות על 370 הצעות מחליטים, אותה החלטה שהתקבלה בממשלה ונעשתה סביבה מסיבת עיתונאים מפוארת, בוטלה בשורה אחת.

שלי יחימוביץ': כאמור, זה אושר במרץ 2007 ובוטל באוגוסט 2007.

שלי יחימוביץ': על הביטול לא הייתה מסיבת עיתונאים של ראש-הממשלה ושר האוצר.

שלי יחימוביץ': אני הסכמתי לעכב הצעת חוק שלי שעברה בקריאה טרומית כיוון שהשתכנעתי שהסידור הזה של 67 מיליון נותן מענה.

שלי יחימוביץ': הצעת החוק שלי דיברה על דבר מאוד פשוט.

שלי יחימוביץ': היא דיברה על כך שאימהות חד-הוריות שיוצאות לעבודה, מוצאות עבודה ויוצאות לעבודה, ימשיכו לקבל אלת קצבת חד-הוריות במשך חצי שנה גם אחרי שהן יצאו לעבודה וזאת כדי לעזור להן לעמוד על הרגליים.

יצחק הרצוג: זה מה שאנחנו עושים, להבדיל, עם הנשים שיוצאות מהמקלטים לנשים מוכות.

שלי יחימוביץ': יפה.

שלי יחימוביץ': כיוון שגנזתי את הצעת החוק הזאת בגלל אותה החלטה פומפוזית שמיד הוקפאה, אני מבקשת את התמיכה שלך בהמשך קידום ההצעה.

גיורא בר-טוב: אני מודה לכם על שהזמנתם אותנו כדי שנוכל להשמיע את דברינו.

גיורא בר-טוב: במשפטים הראשונים שלי אני רוצה לברך את שר הרווחה ואת מנכ"ל המשרד.

גיורא בר-טוב: למרות שאנחנו חלוקים בנושא ההפרטה – וזאת הסיבה שאני כאן עכשיו – אני מוכרח לציין שאוזנם כרויה לשמוע את ההורים, הם נענים לכל בקשה ולא מזמן גם נפגשנו.

גיורא בר-טוב: אמנם סיימנו באי-הסכמה אבל אני חושב שמגיע לכם יישר כוח.

גיורא בר-טוב: אני אבא לילדה בת 39 עם פיגור שכלי והיא נמצאת במעון ממשלתי.

גיורא בר-טוב: במסגרת החלטת המחליטים של הממשלה הוחלט על הפרטת שני מעונות יום ממשלתיים ואני רוצה לומר שאנחנו חושבים שמדינה לא צריכה להפריט שירות שניתן לאנשים עם פיגור שכלי.

גיורא בר-טוב: אני חושב שבכלל היא לא צריכה להפריט, אבל במיוחד לא צריכה להפריט שירות שניתן לאנשים עם פיגור שכלי, אנשים שחיים במעונות וזה הבית שלהם לחיים.

גיורא בר-טוב: זה לא עסק כלכלי, זה לא עסק, שם אנשים חיים את חייהם במשך 24 שעות ביממה, 365 ימים בשנה, הם ובני משפחותיהם.

גיורא בר-טוב: לא יתכן שמדינה תפריט שירות כל כך חיוני.

גיורא בר-טוב: אני חושב שזאת בושה – ואני אומר את זה כאזרח במדינה – שמישהו מעלה בדעתו להפריט שירות חיוני כזה ועושה עוול לדיירים ולבני המשפחה שלהם.

גיורא בר-טוב: אני גם חושב שחשוב שימשיכו להיות מעונות ממשלתיים מכיוון שהשירות הזה ניתן היום גם במעונות ממשלתיים, גם במעונות ציבוריים וגם במעונות פרטיים.

גיורא בר-טוב: אם לא יינתן השירות הזה במעונות ממשלתיים ויעבור כולו לשירות שאיננו ממשלתי, יש חשש לקרטליזציה של מתן שירות חברתי חיוני בידי גורמים פרטיים וציבוריים ולא ממשלתיים.

גיורא בר-טוב: בזה יש סכנה רבה לנושאים החברתיים במדינה.

גיורא בר-טוב: אני רוצה לומר מה הדבר החשוב מבחינתי כהורה ולא שהדברים האחרים אינם חשובים, ואני חי את זה כמו חבריי האחרים שיושבים כאן וכאלה שאינם כאן.

שלי יחימוביץ': באיזה מעון הבת שלך?

גיורא בר-טוב: במעון חברת נעורים בגוש תל-מונד.

גיורא בר-טוב: אני יודע שהשר ביקר במעון וביקר במעונות נוספים.

גיורא בר-טוב: אני רוצה לומר מה יכול לעבור על הדיירים ועל המשפחות שלהם בתהליך ששמו הפרטה.

גיורא בר-טוב: על הניירות הכל מסודר.

גיורא בר-טוב: אני מכיר את תשובות משרד הרווחה ואנחנו גם ישבנו אתם אבל מה שקורה על הנייר לא מסתדר בחיים.

גיורא בר-טוב: הניסיון מלמד שמעון מסוים שהופרט, לקח שנים רבות עד שהתייצב מצבם של הדיירים.

גיורא בר-טוב: אנחנו מדברים על 9 מעונות ממשלתיים שמזה שנים רבות אין בהם קליטה של אנשים צעירים חדשים ואנשים במקום הולכים ומזדקנים.

גיורא בר-טוב: כל מי שמכיר את עולם הפיגור השכלי יודע ששינויים לגבי האדם המפגר – והאדם המפגר המזדקן בפרט – הם דרמטיים.

גיורא בר-טוב: מבטיחים לנו הרבה הבטחות אבל אני מבקש לא להעמיד את ילדינו, את הוריהם ובני משפחותיהם בתהליך שאנחנו כולנו עברנו אותו לפני עשרות שנים כאשר הוצאנו את ילדינו מבתיהם והכנסנו אותם למעונות.

גיורא בר-טוב: זה תהליך שתאמינו לי שלגבי כל הורה הוא דבר מאוד קשה.

גיורא בר-טוב: אנחנו לא רוצים שהם בעיקר יעברו את הקושי הזה פעם נוספת.

גיורא בר-טוב: כלכלת ישראל לא תיפול ולא תקום על 1,800 אנשים עם פיגור שכלי במעונות הממשלתיים.

חיים אורון: מתוך כמה?

גיורא בר-טוב: מתוך כ-6,500 דיירים בדיור החוץ-ביתי ככל שזה קשור במעונות.

גיורא בר-טוב: מדובר על בין 1,800 ל-2,000 דיירים.

גיורא בר-טוב: מה הם חטאו?

גיורא בר-טוב: הנקודה האחרונה אליה אני רוצה להתייחס היא גיבוש המעונות.

גיורא בר-טוב: אדוני המנכ"ל, אדוני השר, אני מכיר את התשובות שלכם שהעברתם 3.5 מיליון שקלים מתוך חוסר שאני מכיר אותו של 8 מיליון שקלים.

גיורא בר-טוב: אתם ודאי מבינים כמוני שבין הנחיית מנכ"ל ושר, עד שזה מגיע לאסלה שצריך לתקן אותה בביתן זה או אחר, לוקח זמן.

גיורא בר-טוב: אנחנו נמצאים עכשיו בחודש נובמבר ולא בחודש פברואר של שנת הכספים 2007, ומדוע ההתעמרות הזאת?

גיורא בר-טוב: מדוע לא לאפשר לאנשים חיים נורמלים?

גיורא בר-טוב: הדבר החמור ביותר זה נושא כוח אדם.

גיורא בר-טוב: אני לא רוצה עכשיו לפרוס את כל נושא כוח האדם כי קצרה היריעה והזמן אבל לאחרונה – וזה שמעתי מפי עיתונאים – הוציא החשב הכללי – ואני רוצה שתשמעו טוב את הדברים ואני אומר את זה לא משום שראיתי את הדברים אלא שמעתי אותם, אבל לכם בוודאי יש כלי בדיקה יותר טובים מאשר לי – הנחיה שאין לקלוט כוח אדם טיפולי במעונות הממשלתיים אלא לשלושה חודשים בלבד וזה מותנה בכך שייעשו צעדים לכיוון ההפרטה.

חיים אורון: בלי להכיר את המקרה הפרטי הזה, אני אומר לך שאתה צודק.

חיים אורון: זה מופיע גם במקרים אחרים.

שלי יחימוביץ': יש הקפאה בכל השירות הציבורי.

גיורא בר-טוב: בשם הדיירים שאני פה להם לפה, בשם בני המשפחות שלהם, אני מבקש מכל חברי הכנסת שיושבים כאן, מהשר, מהמנכ"ל, שחררו אותנו מנושא ההפרטה.

גיורא בר-טוב: זה שזה כתוב תחת הכותרת מחליטים, הפה שהתיר הוא הפה שאסר והפה שאסר הוא הפה שהתיר.

חיים אורון: אדוני השר, המנכ"ל, אני באמת רוצה לברך אתכם כי אני חושב שחשוב שאתם יושבים כאן.

חיים אורון: אני יודע שלשר הרצוג היה קשה לעבור ממשרד אחד למשרד שני.

יצחק הרצוג: אני מאוד מאושר במשרד הרווחה.

חיים אורון: אני חושב שאתם עושים עבודה חשובה ועל כך כל הברכות.

חיים אורון: אני רוצה להעיר שלוש הערות מקרו ואחר כך להתחיל לקרוא רשימה של דברים שהצטברו על שולחני.

חיים אורון: בחוברת הטובה שכל פעם מרכז המחקר והמידע של הכנסת נותן לנו יש תרשים לגבי הוצאות הרווחה הציבוריות של ישראל ביחס ל-OECD.

חיים אורון: כבר אמרתי קודם של-OECD צריך לתת מעמד של רב ראשי או אולי אפיפיור, אבל לא.

חיים אורון: אגב, זה מתוך מסמכי הביטוח הלאומי, מי שמכיר את הספר שלהם, ונאמר שאנחנו בישראל נמצאים ב-18.3, ה-OECD נמצא ב-20.9 והאיחוד האירופאי, שאם מותר לומר בתוך ה-OECD אני מעדיף להיות באיחוד האירופאי ולא בארצות אחרות, נמצא ב-23.9.

חיים אורון: זאת אומרת, זה הפער.

חיים אורון: השר, כל אלה שאומרים לך שההוצאה הציבורית החברתית היא גבוהה, הם פשוט אומרים דבר לא נכון.

יצחק הרצוג: אתה צודק במאה אחוזים.

חיים אורון: זה ביסוד כל המחלוקות כאן.

קריאה: אין להם תקציבי ביטחון.

חיים אורון: נכון, אבל שלא יאמרו שההוצאה היא גבוהה.

חיים אורון: אני רוצה לומר לך אדוני השר שעם כל המאמצים שאתה עושה ועם כל ההצלחות החלקיות שעשיתם, אתם מגיעים השנה לתקציב שהוא 75 אחוזים מהתקציב שהיה בארץ הזאת בשנת 2003.

נחום לידור: זאת טעות.

נחום לידור: זה כלל עבודה ורווחה.

חיים אורון: בגלל ההוצאה של העבודה.

חיים אורון: סליחה.

חיים אורון: תודה על ההערה.

יצחק הרצוג: היה צריך להשאיר את העבודה אצלנו.

חנן פריצקי: אתמול דוקטור הורוביץ אמר שבעשור האחרון הייתה עלייה מתמדת וקבועה של תקציב הרווחה לאורך השנים, למרות הקיצוצים.

שלי יחימוביץ': איך זה משתלב עם הפלטים?

יצחק הרצוג: לא היה לנו פלט.

יצחק הרצוג: הרווחה לא הייתה בפלט כבר שלוש שנים.

סמדר אלחנני: אתה לוקח גם את הביטוח הלאומי.

חיים אורון: אני רוצה לומר עוד דבר אחד בנושא הכללי שהוזכר כבר קודם.

חיים אורון: שאף אחד מאתנו לא יתבלבל, כי המיליארד ו-300 מיליון שקלים שמופיע בחוק ההסדרים של הקפאת הקצבאות הוא הרבה יותר מאשר אתם מקבלים.

חיים אורון: זאת אומרת, בסך הכל מהקבוצה הזאת לוקחים כסף ושלא נחגוג יותר מדיי כי שם מורידים 1.3 עד 1.5 מיליארד שקלים, ואלה הנתונים שמופיעים בדברי ההסבר לחוק ההסדרים, ופה נותנים ומתחילים להתווכח כמה נותנים.

חיים אורון: אין ויכוח שנותנים הרבה פחות מהסכום הזה.

חיים אורון: זאת אומרת, החלשים מממנים את החלשים בחלק ובחלק אחר הם נדפקים נטו.

חיים אורון: אני מציע שנתחיל לדבר על זה בעברית פשוטה כי זה מה שקורה באמת.

חיים אורון: כל השאר אלה הם דיבורים.

חיים אורון: אנחנו מדברים, מדברים ומדברים אבל אלה העובדות הקשות שבסוף יוצרות את החובות הגדולים של הביטוח הלאומי ושל האחרים והפערים בחברה הישראלית.

חיים אורון: אין לי הרבה זמן אבל אני אקריא לכם נושאים שעוזרותיי הנחמדות, דקלה ומאור, שמו כאן ואלה כל הנושאים שעולים כאן עכשיו ואני אפילו יכול לומר שכולם באותה מידת חשיבות.

חיים אורון: הנושא הראשון, לא במקרה, הוא נושא ההפרטה.

חיים אורון: אני חושב שהמשפט הכי חשוב שאמר גיורא בר-טוב הוא שאם לא תהיה מערכת ציבורית-ממשלתית, המערכת הפרטית תיראה אחרת.

חיים אורון: אני יודע את זה מתחומים אחרים.

חיים אורון: אם המערכת הציבורית תיובש ואם יוציאו לה את הכל ויאמרו שהיא יותר גרועה מהמערכת הפרטית, זה בסדר.

חיים אורון: כך זה בבתי אבות ועכשיו יש פטנט של מכרזים על סיעוד במשרד הבריאות ואני רואה מה קורה במכרזים הללו וזה חלק מהתפקיד כאשר יש מוסדות ממשלתיים ברמה גבוהה שהם הרף ומודדים את האחרים על פיהם ולא הפוך ולא בלי תקנים.

חיים אורון: זה רק שליש.

חיים אורון: אם היה לי כוח, הייתי אומר שנחוויר את כל המערכת, אבל לא מתכוונים לזה עכשיו.

חיים אורון: אני חושב שהמבנה הזה הוא נכון לגבי שירותים חברתיים נוספים.

חיים אורון: זה יהיה לא טוב אם מערכת הסיעוד כולה תהיה פרטית.

חיים אורון: בטח, יש פרטי שמשלמים לו 12 אלף שקלים בחודש או 15 אלף שקלים בחודש והוא מצוין אבל יש פרטי שאני לא רוצה לומר איך זה נראה.

חיים אורון: כל אחד מאתנו מבקר בכל מיני מקומות ולפעמים גם מבקר קרובי משפחה.

יצחק הרצוג: הייתה דרישה שלי שזה יועבר רק למלכ"ר לניהול.

יצחק הרצוג: זה לא הולך לידיים פרטיות.

חיים אורון: אני אומר את עמדתי הבסיסית.

חיים אורון: חלק מהאיזון שקיים במערכת הוא נכון לגבי בתי אבות, הוא נכון לגבי בתי חולים, הוא נכון לגבי המוסדות הללו.

חיים אורון: אם לא תהיה מערכת ציבורית ברמה גבוהה שהיא תהיה הרפרנס של המערכות האחרות, אנחנו נידרדר ונישחק.

יצחק הרצוג: אני מסכים אתך במאה אחוזים.

חיים אורון: לכן זה נימוק נוסף לנימוקים שהעליתם.

חיים אורון: בחוק ההסדרים יש כל מיני הפחתות שקשורות בטיפול במפגר.

חיים אורון: אני לא רוצה לדבר עכשיו על חוק ההסדרים ואני עוזב את זה.

חיים אורון: יש את הנושא של המפעלים המוגנים של ציבור העיוורים.

חיים אורון: אלוהים אדירים, מדובר במיליונים בודדים.

חיים אורון: אנשים הולכים ומתפרנסים, מיישרים את גבם ולא מצליחים לקבל את ההשלמה.

חיים אורון: הם צריכים לקבל 500 שקלים בחודש?

חיים אורון: על מה אנחנו מדברים?

חיים אורון: אלה לא הדברים הגדולים של המיליארדים.

חיים אורון: אני חושב שזה צריך להיכנס לבסיס התקציב.

חיים אורון: אנחנו עוסקים בזה כל שנה, מגרדים מיליון שקלים, שני מיליון שקלים.

חיים אורון: אני מדבר על ההשלמה לשירות לעיוור למפעלים מוגנים.

חיים אורון: הנושא הבא הוא השלמת שעות אחר הצהרים לילדים אוטיסטיים.

חיים אורון: מורידים מילדים אוטיסטיים את שעות הטיפול אחר הצהרים.

חיים אורון: כל אחד מאתנו שמכיר מאיזשהו מעגל שהוא מכיר אותו ויודע מה המשמעות של ילד אוטיסט בבית.

חיים אורון: אני לא רוצה לדבר על זה יותר.

חיים אורון: אני חושב שזה לא בסדר.

חיים אורון: אני לא יודע איך לומר את זה בעברית הכי פשוטה.

חיים אורון: הנושא אני מכיר אותו כבר עד זרה זה אמנם כאילו בתוך הביטוח הלאומי, אבל זה לא וזה הקרן לילדים בסיכון, הקרן המיוחדת בביטוח הלאומי.

חיים אורון: הייתה קרן.

חיים אורון: כל שנה רבנו שלא ישחקו אותה.

יצחק הרצוג: התשובה חיובית.

חיים אורון: הלוואי.

חיים אורון: אם יש תשובות חיוביות, אני אשמח.

יצחק הרצוג: אני גם אסביר לאיזו מתכונת זה עובר.

חיים אורון: אני מקווה שזה יישאר במתכונת של קרן מיוחדת.

יצחק הרצוג: כן, אבל זה לא יהיה בביטוח הלאומי אלא זה יהיה במשרד הרווחה כמו הקרנות שיש לנו העצמאיות שלא עברו אף פלט ולא עברו קיצוץ.

חיים אורון: אני חוזר לדברים בהם פתחתי.

חיים אורון: אני חושב שהמאבק שלך אדוני השר בקטעים השונים שעלו כאן, עם הפער – ראובן ריבלין כבר עשה את החשבון ואתם בעצם מבקשים מאתנו עוד מיליארד שקלים, אבל אני עוזב את זה עכשיו – מצטרף לכמה מיליארדים.

חיים אורון: אני לא מציע שנתבלבל.

חיים אורון: התהליכים הבסיסיים שגרמו להיווצרות הפערים ולמשבר העמוק, אנחנו בינתיים באותו כיוון בנושאים המהותיים של גודל הקצבאות.

חיים אורון: לא הזכרתי כאן קצבאות ילדים שאני חושב שמה שעשו כאן

חיים אורון: זאת שערורייה לא כי ליצמן אומר את זה אלא כי זה נגד כל תפיסה חברתית בסיסית.

חיים אורון: הכיסוח הטוטאלי של הקיצוץ.

חיים אורון: היה צריך להוריד אותם ואני גם חושב שיש לי עמדה בכמה פחות או יותר.

חיים אורון: פחות או יותר בחצי ממה שהורידו ואז לא היו מגיעים לתוצאות האלה שאני לא יודע מתי ישקמו אותם ומדובר בעיקר בחרדים ובערבים אבל הם חלק מתוך המעגל הזה כולו.

חיים אורון: אני מבין שהשגתם 20 מיליון שקלים לקטע מסוים.

חיים אורון: המגמות הבסיסיות שהביאו למצב הזה לא השתנו והן לא השתנו בעניין של הקצבאות ושחיקתן, הן לא השתנו בעניין של הפערים והן לא השתנו בעניין של השלמת הכנסה וכולי, אבל נשאיר את זה לפעם אחרת.

רן מאור: כמו גיורא, גם אני הורה לשני ילדים עם פיגור שכלי.

רן מאור: לפני כמה שנים הממשלה החליטה להפריט את המעונות.

רן מאור: מה שקורה הוא שהייתה החלטה וכל הגופים שקשורים לזה – ועדי הורים, אקי"ם, מנהלי המעונות, ועדי עובדים, צוות מקצועי של המשרד, המפקחים וכולי – מתנגדים לזה.

רן מאור: אני מנסה כבר תקופה ארוכה להבין לשם מה נחוצה ההפרטה.

רן מאור: התשובה שאנחנו מקבלים גם מהשר וגם מהמנכ"ל היא לחץ של האוצר.

רן מאור: זה לא טוב, זה לא נחוץ, אבל יש לחץ של האוצר והוא גורם לכך שתהיה הפרטה.

רן מאור: בשנים הקודמות – אמנם לא השנה – נאמר שיהיה חסכון של 100 מיליון שקלים.

רן מאור: בדקתי את החישובים, המשרד לא סיפק אינפורמציה אבל איכשהו בדקתי את הנתונים ואני אומר לכם שאין שום חסכון של מאה מיליון שקלים אלא במקרה האופטימלי אולי יהיה חסכון של 20 מיליון שקלים.

שלי יחימוביץ': אנחנו מוותרים על החסכון הזה.

רן מאור: בינואר האחרון הייתה בדיקה גם של מרכז המידע של הכנסת וגם שם נכתב שהנתונים שהגיש המשרד בזמנו לגבי חסכון של 100 מיליון שקלים היו מבוססים על תחשיב מוטעה ומגמתי.

רן מאור: הנושא הכלכלי היה מוטעה ומגמתי ועל סמך זה כל שנה מגלגלים את ההחלטה לגבי ההפרטה משנה לשנה .

רן מאור: נאמר שזה יביא לשיפור השירות.

רן מאור: מסתבר שהאנשים שמכירים הכי טוב את השירות אלה הם המנהלים של המעונות והמפקחים בדרגים הגבוהים ביותר של האגף והם קיימו דיון על הנושא הזה וכולם הביעו את דעתם כנגד התהליך של ההפרטה.

רן מאור: כמובן שההורים יודעים אבל גם המפקחים והמנהלים של המעונות יודעים את המצב.

רן מאור: אני מוכרח לציין קטעים קצרים ואני מצטט מהדיון שהם קיימו.

רן מאור: "התנהלות הנהלת המשרד בנושא ההפרטה מול האגף והמעונות הייתה בעייתית.

רן מאור: לא התקיימו דיונים מקצועיים בהנהלת האגף וגם לא בתוך הנהלת האגף פנימה.

רן מאור: ישנן פעולות שיטתיות בתוך המשרד שהתוצאה שלהן היא פגיעה בעבודת המעונות.

רן מאור: ישנם בעלי אינטרסים רבים בתוך המערכת המצדדים בהפרטה.

רן מאור: התחלואים נובעים מכך שלא מאפשרים למנהלים לנהל, המדינה מתנערת מהמחויבות לטפל באוכלוסיות חלשות, מטפחים קרטלים.

רן מאור: פיקוח, אין אמצעים לפקח אפקטיבית על המעונות הפרטיים".

שלי יחימוביץ': אולי תספר מה המשמעות של ההפרטה לשני הילדים שלך שנמצאים במעונות.

רן מאור: משמעות ההפרטה היא שיום אחד כנראה יבוא מפעיל חדש כאשר החסכון שלו הוא בכוח אדם.

רן מאור: כל העובדים הקבועים שהם ותיקים, טובים ומנוסים והם למעשה האבא והאימא של הילדים, הם נמצאים אתם שם כל הזמן ולא אני, אני מבקר אותם פעם בשבוע, וברגע שמחליפים לילד כזה – הוא כבר מבוגר אבל הוא מתנהג כמו ילד – את המטפל שלו, זה יוצר לו בעיה.

רן מאור: לפני כמה חודשים היה צריך להעביר את הבן שלי מביתן לביתן, כתוצאה משינוי ארגוני, והיו דיונים בלי סוף איך עושים את זה במינימום זעזועים כדי שעדיין הוא יישאר עם חלק מהמטפלים שהיו לו קודם, עדיין הוא יהיה בסביבה שלו, ליוו אותו במעקב.

רן מאור: כאן מה שיקרה הוא שרוב הצוות לא יישאר אלא יבוא צוות מחברות כוח אדם שהוא מתחלף כל שלושה חודשים, כי המפעיל ירצה להרוויח, ואז ברור שזה יהיה אסון לילדים האלה והם לא יוכלו לחיות עם מטפל שמתחלף כל שלושה חודשים.

יצחק הרצוג: מישהו במשרד הרווחה אמר לך שזה מה שיהיה?

רן מאור: ברור שזה מה שיהיה.

יצחק הרצוג: כדאי גם לומר לחברי הכנסת שיש 51 מעונות פרטיים וציבוריים שזה לא כך.

שלי יחימוביץ': למבקר המדינה יש ביקורת חריפה על העניין הזה.

חיים כץ: מעון השקמה ברעננה, כמה זמן יחזיקו אותו?

חיים כץ: זאת האדמה הכי יקרה בארץ.

יצחק הרצוג: אני מוכן להתגונן בפני העובדות אבל שיאמרו את העובדות הנכונות.

ראובן ריבלין: כבוד השר, אנחנו פחות או יותר נולדנו במקום שהכפית הייתה בפה.

ראובן ריבלין: כל מקום בו אין תחרות והמוסד הוא מוסד רווחי, הדבר הזה יקרה.

ראובן ריבלין: אתה לא מבין את זה?

קריאה: יש תחרות.

שלי יחימוביץ': יש עליהם ביקורת קשה של מבקר המדינה.

ראובן ריבלין: אני מדבר על תחרות של הציבור, תחרות ברמה של לקנות את לבו של הלקוח.

ראובן ריבלין: כאן את המפריט איזשהו שירות שאתה לא ראוי להיקרא חברה כשאתה מפריט אותו.

ראובן ריבלין: מי שלא דואג לחסרי הישע, הוא לא חברה.

ראובן ריבלין: אני מודה שזה דבר שדיברנו עם הממשלה שלנו והיא אמרה שהיא תתקן את זה מיד.

ראובן ריבלין: אני אומר לך שלהפריט את המוסדות האלה, זה פשוט להודיע שאנחנו לא חברה ראויה.

יצחק הרצוג: בממשלה שלך הצבעת להפריט את כולם.

יצחק הרצוג: אנחנו הורדנו לשניים.

ראובן ריבלין: אם בגלל זה הוציאו אותנו מהממשלה, זה כבר טוב.

רן מאור: גיורא הזכיר את נושא הייבוש.

רן מאור: המצב הוא קטסטרופלי כי המעונות לא יכולים לתפקד.

רן מאור: המנכ"ל אמנם העביר מכתב למנהלי המעונות שהוא מעביר 3,3 מיליון שקלים אבל נכון לבוקר זה לא עברה אגורה אחת.

רן מאור: יתרה מזאת.

רן מאור: כדי לשלם לכל מיני קבלנים, לקחו כסף מתקציב הביגוד כך שהיום, מהבוקר, גם אי אפשר לקנות סוודרים.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אני מברך אותך ואת המנכ"ל על כניסתכם לתפקיד.

יעקב ליצמן: אני חושב שאתה שר ראוי לתפקיד.

יעקב ליצמן: עצם הדבר שחיים אורון אמר קודם שטוב שיש שר, מה פירוש טוב שיש שר שמטפל בדברים?

יעקב ליצמן: ציפיתי אדוני השר שאתה תהיה ראש חץ למשל להקפאת וביטול הצמדת הקצבאות.

יעקב ליצמן: זאת הרי פגיעה בחלשים.

יעקב ליצמן: מי אם לא אתה צריך לצאת בריש גלה ולצעוק בפני כולם חמס, פוגעים בחלשים, ואתה יודע שההצמדה, המדד של החלשים עולה והמדד של העשירים יורד וקראנו את זה בסקר לפני שבועיים.

יצחק הרצוג: היית כאשר דיברתי על זה?

יעקב ליצמן: אני מתנצל, הגעתי כמה דקות יותר מאוחר.

יצחק הרצוג: לא שמעתי את דבריי.

יעקב ליצמן: מה שאתה אומר כאן, עם כל הכבוד אדוני השר, ואני מאוד מכבד אותך אבל אני ציפיתי שתאמר בממשלה ובכלי התקשורת שאתה לא תיתן לבטל את ההצמדה של הקצבאות.

יעקב ליצמן: זה הרי עושק.

יעקב ליצמן: אני מברך אותך על ההישג הזה של הקצבאות ושלי יחימוביץ אמרה שפעם ראשונה היא תתמוך בקיצוץ פלט אבל אולי תסביר לנו למה התוספת הזאת הייתה צריכה להגיע ממשרדי הממשלה ולא מהביטוח הלאומי שם אין פלט?

יעקב ליצמן: מי אמר שבכלל צריך להביא את זה מהממשלה ולהרוג עוד פעם את כל המשרדים?

יעקב ליצמן: למה אי אפשר להוסיף את זה כתקציב בביטוח הלאומי שם אין פלט?

חיים אורון: כי צריך שההוצאה הציבורית תקטן.

יעקב ליצמן: אני חושב שנגרם עוול גדול.

יצחק הרצוג: משני מיליארד, רק 250 הם מתקציב האוצר וכל השאר מביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: אבל אלה שני מיליארד.

יצחק הרצוג: כי אלה מקורות תוספתיים.

יעקב ליצמן: אדוני השר, תן לי להסביר ואתה תוכל להתווכח אתי.

יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, אני צודק ולא אתה.

יעקב ליצמן: כל כסף שמגיע מקצבה הוא מגיע מביטוח לאומי וזה לא חלק ממה שאנחנו רוצים אלא זה רק תקציב ביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: לכן כל תוספת שנותנים לקצבאות לקשישים, שאני מאוד מברך עליה וגם לניצולי השואה, ואני בן לניצול שואה, אני בהחלט מברך על כך ומאוד מרגש אותי שאתם עושים את זה, אבל זה הכסף שלא צריך לבוא מהמשרד שלך ומכל המשרדים האחרים אלא זה צריך לבוא רק מביטוח לאומי כאשר זה לא תקציב המדינה ואין שום הצדקה ששלי יחימוביץ תתמוך בזה.

יצחק הרצוג: אתה טועה בעובדות.

יצחק הרצוג: יש תשובה מפורטת לגמרי למה הולכים ה-250 מיליון שקלים של הפלט.

יצחק הרצוג: כל השאר בא מביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: אדוני השר, אנחנו מתווכחים אתם על שטויות, על כסף קטן, על הפרטה.

יצחק הרצוג: זה הולך לסל שירותים בקהילה שלא קשור בכלל לקצבאות.

יעקב ליצמן: אני אומר את הדברים כי זה כואב לי וכואב לי מה שנאמר כאן.

יעקב ליצמן: ההפרטה היחידה שצריך לעשות במדינה היא של הממשלה ושום דבר אחר לא.

יעקב ליצמן: הסעיף הבא אליו אני רוצה לדבר הוא לגבי חוק ההסדרים.

יעקב ליצמן: אני לא יודע מה היושבת-ראש סיכמה עם יושב-ראש ועדת הכנסת.

יעקב ליצמן: קראתי ברפרוף בעיתונים.

יעקב ליצמן: על פי השמועה – ואם זה נכון, זה חמור מאוד – הוציאו כל מיני חוקים אבל השאירו את הקיצוצים והפגיעה בחלשים.

יעקב ליצמן: איך אתה יכול לעבור לסדר היום ולשתוק על דבר כזה?

יעקב ליצמן: כל השאר, את כל השטויות, הוציאו, אבל את זה השאירו בחוק ההסדרים.

ראובן ריבלין: זה משפיע על התקציב באופן ישיר.

ראובן ריבלין: אנחנו צריכים לקבל את זה ולדון בזה.

יעקב ליצמן: כל דבר אחר משפיע.

ראובן ריבלין: זה מקור תקציבי לשנה הזאת ואנחנו צריכים לא להסכים לו.

יעקב ליצמן: אני תומך בהורים שדיברו כאן.

יעקב ליצמן: אני חושב שראינו את זה במשרד הבריאות, בבריאות הנפש ותחנות טיפות חלב.

יעקב ליצמן: הפגיעה שקיימת בחוק ההסדרים היא חיוב עקרות בית בדמי ביטוח בריאות, ביטול ההצמדות, הפחתת הגמלאות ב-4 אחוזים וצריך לחדש את החוק הזה שהיה ב-2002 שמסתיים בסוף השנה.

יעקב ליצמן: כל הדברים החברתיים, הפגיעה בחלשים, נשארים.

יעקב ליצמן: אני מצפה מאדוני השר להיות לפה לציבור גדול של מיליון וחצי נפשות שחיות מתחת לקו העוני.

אבישי ברוורמן: רבותיי, השר עוזב בשעה 12:45.

אורית נוקד: אני אהיה מאוד קצרה.

אורית נוקד: שמעתי את הדברים שנאמרו כאן גם על ידי שלי יחימוביץ, חיים אורון ויעקב ליצמן ואני באמת מברכת את השר ואת המנכ"ל גם על מה שהשיגו אבל יחד עם זאת אני חושבת שהנושא של חוק ההסדרים, שני הסעיפים האלה, של הקפאה וקיצוץ הקצבאות בתקופה שהמדד גבוה, זה דבר שאי אפשר לעבור עליו לסדר היום.

אורית נוקד: היה וזה לא ירד בוועדת הכנסת, אני מצפה שבוועדה הזאת אנחנו ניתן לזה את הפתרון ההולם.

אורית נוקד: גם אני אספתי את כל לקט הפניות ואני רוצה לחדד את הנושא של העיוורים והאוטיסטים.

אורית נוקד: אני רוצה לומר שאני חושבת שהפרטה בנושאים כאלה שהוזכרו כאן - ושמענו את ההורים – היא לא במקום.

אורית נוקד: אני רוצה לשאול את השר, ואני מתכוונת לאותה הצעת חוק שמכונה הצעת החוק של חבר הכנסת שרוני שבאה לתת את הפתרון גם להגדלת קצבאות הזקנה וגם להצמדתן לשכר הממוצע.

אורית נוקד: אני רוצה לדעת, אם יש תשובה, מה העלות רק של הצמדה לשכר הממוצע.

אבישי ברוורמן: אני אתחיל מהמיקרו ואני אעבור למקרו.

אבישי ברוורמן: לגבי הפרטה.

אבישי ברוורמן: רבותיי, כאשר מסתכלים על מוצר – ואני לא מדבר על בני אדם כרגע – יש שני דברים, יש מחיר ויש איכות.

אבישי ברוורמן: ברגע שאין בקרה אמיתית של תחרות בשוק, למשל מוצרי בריאות, אם לא הייתה בקרה, אנשים ינפיקו כל מיני תרופות, ימותו אנשים, יעשו כסף בטווח הקצר ואחרי כן יבואו אחרים.

אבישי ברוורמן: לכן משטר נאור שומר בשירות הציבורי מוצרים, במקרה הזה מעונות, בו הוא מראה סטנדרטים עם מערכת בקרה ואכיפה.

אבישי ברוורמן: כמו שאמר ידידי חיים אורון, הדבר הגרוע ביותר שיכול לקרות הוא שמצד אחד השירות הציבורי מידרדר לחלוטין והאיכות שלו נמוכה, ואז השוק הפרטי הולך רק לעשות כסף ואז הילדים או העניים מקבלים את הגרוע ביותר.

אבישי ברוורמן: לכן אני פונה לידידי השר הרצוג, כאשר אתה ערכת – עוד לא היית בממשלה – ספר על הדרך השלישית וביקשת ממני לכתוב את ההקדמה, הדבר המרכזי שאנחנו כתבנו היה התייחסות בדיוק לדוגמאות האלה ולכן אני רוצה שתסביר לי.

אבישי ברוורמן: אני מתנגד להפרטה עקב ההידרדרות.

אבישי ברוורמן: אם הייתי אכן רואה שיש סטנדרטים של בקרה ואכיפה של הממשלה כאלה מצוינים בשוק הפרטי, הייתי אומר בסדר, אבל מכיוון שאין כזה, אני אתנגד להפרטה.

אבישי ברוורמן: מסביב למשפחתי היו אנשים פגועים והדבר הגרוע ביותר הוא השינוי.

אבישי ברוורמן: אנחנו בעצמנו קשה לנו להשתנות.

אבישי ברוורמן: גם אני עדיין לא התרגלתי לגמרי לכנסת ולוקח לי זמן, אבל כשאני מסתכל על אנשים שישבו במעון ועכשיו רוצים להעביר אותם, זה משהו אחר.

אבישי ברוורמן: כאן אני עובר למקרו.

אבישי ברוורמן: רבותיי, הבעיה המרכזית היא מגבלת ההוצאות ואמר חבר הכנסת ליצמן ברצינות שבאמת בנושא הזה זה לא ההוצאות אלא גירעון בתקציב.

אבישי ברוורמן: מכיוון שהגירעון בתקציב הוא קרוב לאפס ומכיוון שאנחנו לא ארצות-הברית ולא אירופה, לכן אני מחזק את ידידי שר הרווחה כי הוא באמת אדם ראוי בעל כושר ביצוע ולידו נחום איצקוביץ, ואומר לכם שאתם צריכים להבין שהמאבק הזה כאן הוא מול שינוי בסדרי העדיפויות של הממשלה, בעודפי תקציב אדירים ועל זה אני חושב נרחיב את הדיבור בעת התקדמות הדיונים על התקציב.

חיים כץ: אני רוצה לדבר רק על נושא ההפרטה.

חיים כץ: השאלה שלי אליך אדוני השר, את מי אתה הולך לנצח?

חיים כץ: דיברו כאן על ייבוש ואי קליטת עובדים.

חיים כץ: את מי אתה הולך לנצח?

חיים כץ: אתה נציג הממשלה ואתה צריך לדאוג שהייבוש ייפסק ושיקלטו את האנשים עם הצרכים.

חיים כץ: אחר כך נדבר אם צריך הפרטה או לא צריך הפרטה, אבל בדרך, התלות, שיעבירו תקציבים או לא יעבירו תקציבים, את מי אנחנו מנצחים?

חיים כץ: אחרי שאנחנו מסיירים שם, אנחנו רואים את מי אנחנו מנצחים.

חיים כץ: אני מקווה שמהדיון הזה הטיפול הראשוני שתעשה, תפסיק את הייבוש.

זאב אלקין: לגבי החלטת הממשלה האחרונה לגבי הקשישים.

זאב אלקין: יש נקודה אחת שנשארה לי לא ברורה בהחלטת הממשלה.

זאב אלקין: נפגשתי בזמנו עם טרכטנברג ואז גם הוא עוד לא ידע לומר לי מה התשובה הסופית.

זאב אלקין: אתם חילקתם את הקשישים לשתי קטיגוריות, חוץ מהפרמטר של הגיל, לבעלי דירה ואלה שהם אינם בעלי דירה.

זאב אלקין: יש קבוצת ביניים גדולה מאוד, בסדר גודל של כ-40 אלף אנשים כנראה, שהם בעלי דירה כביכול אבל משלמים משכנתא גדולה.

יצחק הרצוג: הם נחשבים לחסרי דירה ולכן הם יקבלו את כל הבטחת ההכנסה כדי לאפשר להם להשלים את המשכנתא.

זאב אלקין: זאת אומרת, הם יהיו בקבוצה השנייה.

יצחק הרצוג: הם יקבלו 500 שקלים בחודש תוספת.

זאב אלקין: תודה.

זאב אלקין: אני מאוד שמח שזה כך.

זאב אלקין: שאלה שנייה קשורה לדוח שמידט.

זאב אלקין: אחת ממסקנות דוח שמידט התייחסה לאבחון המגזרי ודיברה על כך שבתוך ילדים בסיכון צריכים לטפל בהתחשב בייחודיות של המגזר, בין השאר במיוחד בכל נושא הזה של מגזר העולים שהוא תופס לצערי משקל הרבה יותר כבד בתוך ילדים בסיכון והוא הרבה מעבר למשקלו באוכלוסייה.

זאב אלקין: השאלה היא אליך, מבחינת יישום תוכנית דוח שמידט, איך בדיוק צריך לבוא לידי ביטוי ההיבט המגזרי כי בינתיים מהדיונים של ועדת משנה בחדר הסמוך שמטפלת בילדים עולים, שיתופי פעולה בין משרד החינוך למשרד הקליטה ראיתי הרבה, אבל משרד הרווחה בתוך המשבצת הזאת, כמעט שלא ראיתי אותו.

יצחק הרצוג: לא, לא נכון.

יצחק הרצוג: מיד תקבל תשובה שתניח את דעתך.

ראובן ריבלין: אני מצטרף לדברים שנאמרו ואני אדבר עכשיו רק על הנושא של המפעלים המוגנים לעיוורים.

ראובן ריבלין: מר מוכתר כאן.

ראובן ריבלין: הם ביקשו תוספת פי שלושה ואנחנו הבנו שאנחנו לא יכולים לבקש פי שלושה וביקשנו פי שניים.

ראובן ריבלין: פירושו של דבר שמדובר בתוספת תקציבית של 5 מיליון שקלים שזה אומר במקום 600 שקלים בחודש, 1,200 שקלים בחודש.

ראובן ריבלין: לכן אנחנו מדברים כאן בסך הכל בתוספת תקציבית של 5 מיליון שקלים שהאוצר הבטיח.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת איפה זה עומד.

ראובן ריבלין: האוצר הבטיח ואנחנו כולנו יחד כאן

ראובן ריבלין: הסכמנו עם האוצר שאנחנו נקבל ממנו תשובה ואכן קיבלנו, אבל פתאום אנחנו שומעים שהדבר הזה נעלם מסדר היום.

פיני קבלו: כסמנכ"ל הרווחה בשלטון המקומי אני רוצה לומר שאני חושב שיש היום שר שאנחנו זוכים לתשובות ולתגובות.

פיני קבלו: בחלל שהיה הרבה מאוד שנים, אני שמח שיש עם מי לעבוד היום.

פיני קבלו: אני מבקש לציין שאנחנו עשינו סקר וביום חמישי ישבנו עם המנכ"ל לגביו, סקר שמראה פערים בין המגזר הערבי למגזר הכללי, והייתי אומר שמדובר בפערים בין החזקים לחלשים, ומצאנו שם פערים מאוד מאוד גדולים.

פיני קבלו: אני רוצה לשאול את אדוני השר האם הכוונה היא לקחת מהחזקים ולתת לחלשים או שאתה רוצה לדרוש כאן מהשולחן הזה להגדיל תקציבים חיצוניים לטובת העניין.

הרצל מוכתר: אדוני השר, יושב-ראש הוועדה, אני קודם כל רוצה להודות לכם על שהזמנתם אותנו לדיון הזה כי זה בנפשנו.

הרצל מוכתר: אני רוצה לומר שמאז כניסת השר והמנכ"ל לתפקידם, הם נחשפו בצורה כל כך נפלאה למערכות של העיוורים ועל זה אני מודה להם מראש.

הרצל מוכתר: השר יחד עם המנכ"ל מובילים דבר נפלא ואנחנו בהחלט שמחים בו והדבר הזה נקרא תעסוקה מוגנת.

הרצל מוכתר: הדבר הזה הוא בהחלט יפה ואנחנו מברכים עליו אבל מה שאני רוצה לומר שהתעסוקה המתקנת היא מתאימה אך ורק לציבור של עיוורים ולקויי ראייה שהם צעירים, שהם נמצאים במעגל העבודה ואותם יכולים לשים בכל מיני מקצועות, אם זה בנושא של עבודה סוציאלית, בנושא מחשבים, בעריכת-דין וכולי.

הרצל מוכתר: זה דבר מבורך מאוד.

הרצל מוכתר: אנחנו מדברים על אוכלוסייה שמועסקת במפעלים המוגנים, כ-20 מפעלים מוגנים שפזורים בכל רחבי הארץ.

הרצל מוכתר: האוכלוסייה הזאת פגועה.

הרצל מוכתר: כלומר, יחד עם התמריץ שמעביר משרד הרווחה לאוכלוסייה הזאת על שעת עבודה בגובה של 4.36 שקלים, בסוף החודש העיוור מקבל שם בין 400 ל-500-600 שקלים.

הרצל מוכתר: נמצא אתנו פרופסור כהנא שהוא יושב-ראש האגודה למען העיוור בהרצליה והשרון וכל פעם שהוא צריך לחתום על המחאה בגובה של 400-500 שקלים, הוא אומר שהיד שלו רועדת והוא לא יכול להסכים לדבר כזה.

הרצל מוכתר: אני מברך את הוועדה שהיה לה לב שומע בנושא הזה והגיעה להסכם עם האוצר.

הרצל מוכתר: אני מבקש לכבד את ההסכם.

הרצל מוכתר: שעת משקם לאדם שעובד שם היא 12 שקלים.

הרצל מוכתר: למה האוכלוסייה שלנו מקופחת ומקבלת עבור שעה תמריץ בגובה של 4.36 שקלים?

יאיר זילברשטיין: ראינו כאן את הרשימה של משרד הרווחה שזה אומר 800 מיליון שקלים תוספת.

יאיר זילברשטיין: התוספת שניתנה קרובה ל-300 מיליון שקלים והיא לא סתם תוספת אלא היא מעל 10 אחוזים מהתקציב של המשרד.

יאיר זילברשטיין: בנוסף לזה, היא ממוקדת בשלושה דברים שהם מאוד חשובים.

יאיר זילברשטיין: הדבר הכי חשוב והכי כואב למשרד זה נושא כוח האדם ויש סיכום בין משרד האוצר למשרד הרווחה על תוספת של 100 תקנים של כוח אדם השנה ועוד 50 בשנה הבאה.

יאיר זילברשטיין: דבר שני מאוד חשוב שקורה השנה זה הקידום של דוח לרון שאמור להיטיב עם אוכלוסייה מאוד גדולה של נכים.

יאיר זילברשטיין: בנוסף תוקצבו 25 מיליון שקלים לפעילות אקטיבית של תעסוקה מוגנת לנכים, שגם זה חלק מדוח לרון.

יאיר זילברשטיין: לא חיכינו לחקיקת החוק אלא המשרד מתוקצב בסכום הזה בשנה הבאה.

שלי יחימוביץ': מה עם ייבוש המעונות?

יאיר זילברשטיין: ייבוש המעונות, אם תרצו להרחיב, אני מעדיף שתקציבן המשרד יפרט.

יאיר זילברשטיין: אין ייבוש של המעונות, לא הייתה הקטנה של התקציב בשנה הבאה ולא בשנת 2007.

יאיר זילברשטיין: אלה דברים של ביצוע התקציב.

אבישי ברוורמן: אתה אומר לוועדת הכספים שאין ייבוש?

יצחק הרצוג: אולי נכון שאנחנו נענה.

אבישי ברוורמן: השר הרצוג יאמר לנו האם יש ייבוש או אין ייבוש.

יצחק הרצוג: הנושא של המעונות, אני אומר עליו כמה מלים כי הוא מאוד חשוב.

ראובן ריבלין: האם התקציב מותנה בכך שתהיה שם רפורמה או שתהיה הפרטה?

יצחק הרצוג: לא מותנה אבל אנחנו ניתן תשובה מלאה.

יצחק הרצוג: אני הרי מכיר את הטענות.

יצחק הרצוג: מנסים כאן ליצור מצב של עימות שלי עם ההורים אבל אין לי עימות עם ההורים.

יצחק הרצוג: היה נכון לקיים דיון כזה – ואני מציע לוועדה – ממצה, ללמוד את המחליטים לפרטי פרטים ולבוא אתנו לסיור במעונות פרטיים, ציבוריים וממשלתיים.

יצחק הרצוג: אני מזמין את כולם לבוא ולראות.

יצחק הרצוג: הנושא הוא הרבה יותר מסובך ורחב.

יצחק הרצוג: ההורים יקרים ללבי ובוודאי הדיירים וישבנו לשעות של שיחות ואני מקיים את כל מה שהבטחתי ועושה סבב מקיף גם עם העובדים וגם עם ההורים וגם במעונות.

יצחק הרצוג: אני ירשתי החלטת ממשלה שאושרה כמה פעמים שבגללה התחיל הייבוש הגדול באמת.

שלי יחימוביץ': אז יש ייבוש או אין ייבוש?

יצחק הרצוג: יש ייבוש שנמשך כמה שנים בקליטת עובדים ובקליטת דיירים במעונות לאדם המפגר של המשרד.

יצחק הרצוג: יחד עם זאת אי אפשר לצייר כאן את הכל שחור ולבן והסיבות הן הרבה יותר מורכבות.

יצחק הרצוג: אם הדיון יהיה פתוח והוא יהיה, נשים כאן הכל, את התלונות על המעונות, את הבעיות של המעונות, את בעיית השליטה מירושלים על המעונות, את הבעיות שיש במעונות האחרים, את המחקר ההשוואתי שיזמנו, את יתרונות ההחלטה וחסרונותיה.

שלי יחימוביץ': אם אתה מעלה את זה, אנחנו נעלה טענות שכנגד.

יצחק הרצוג: את ההעברה למיקור חוץ, למלכ"רים.

שלי יחימוביץ': על כל דבר שאתה אומר, יש תשובה.

יצחק הרצוג: אני מוכן לקיים דיון מפורט לפרטי פרטים, אבל דבר אחד אני מבקש, לדייק בעובדות ולא למכור סיפורים לא לכאן ולא לכאן.

יצחק הרצוג: הכל על השולחן.

יצחק הרצוג: אז התמונה תהיה יותר מורכבת.

יצחק הרצוג: חס וחלילה וחס שתיפגע שערה אחת של דייר שם או שתשתנינה נסיבות חייו באיזושהי צורה אבל אנחנו נשים את הכל על השולחן כי אין לי ספק, אני לא יכול להתמודד עם הכאב של ההורים והחרדות שלהם.

יצחק הרצוג: אני לא מסוגל אבל אני רוצה לומר את האמת והאמת תהיה מורכבת מאוד והיא תהיה מגוונת מאוד וגם תראו את היתרונות שלה ההחלטה וגם את החולשות שלה.

יצחק הרצוג: הכל.

שלי יחימוביץ': נצטרך לעבור על דוח המבקר שמותח ביקורת קשה על המעונות הפרטיים.

יצחק הרצוג: חד-משמעית אבל גם את לא תעשי קטגוריזציה של כל מעון ואני כאן אחזור ואזכיר שגם בגלל זה בתפיסת עולם התעקשתי שמ-14 מעונות ירדו לשניים במיקור חוץ למלכ"ר כמו אקי"ם, אלין, אלוט ועלה שאנחנו משלמים כמעט 80 אחוזים מתקציבינו בצורות שונות ובסעיפים שונים למלכ"רים שעושים עבודת קודש מדהימה.

יצחק הרצוג: אני מוכן לדבר על זה.

יצחק הרצוג: אני לא בא להילחם פה בהורים.

יצחק הרצוג: אני באתי ועשיתי תהליך מתקן ענק לעומת מה שאני ירשתי ובכל זאת הנסיבות הן מורכבות.

יצחק הרצוג: לגבי אוטיזם.

יצחק הרצוג: יש עלייה דרמטית בעולם כולו וגם בישראל באוטיזם.

יצחק הרצוג: נחום יתאר את התשובה לגבי האוטיזם אחר הצהרים.

יצחק הרצוג: אחד הנושאים הגדולים זה להחליט איך מטפלים בילדים אוטיסטים מהרגע הראשון ולא כל שנה להילחם על מכסות לילדים אוטיסטים.

יצחק הרצוג: המנכ"ל יענה לגבי התקצוב והתפעול של המעונות.

יצחק הרצוג: ההערות, חלקן הן מאוד נכונות ואנחנו מתמודדים אתן בצורה המלאה והפתוחה ביותר, שזה גם מחייב את המנהלים, שלחלקם נורא קל לספר לכם את הגרסה שלהם, אבל המציאות היא יותר מורכבת מזה והמנכ"ל יפרט.

יצחק הרצוג: לא יכול להיות מצב שהדיירים ייפגעו באיזושהי צורה.

קריאה: בשבוע שעבר לא היה סולר במעון.

יצחק הרצוג: אנחנו נתאר הכל, אבל אמרנו שהדיון יהיה פתוח וכנה.

יצחק הרצוג: קל נורא למנהלי המעונות לחתום על מכתב, נורא קל, אבל אנחנו נדבר גם על מה הם עשו ומה הם לא עשו, נדבר גם על הרבה מאוד בעיות של מנהלי מעונות מסוימים.

יצחק הרצוג: חס וחלילה שנכליל מישהו.

יצחק הרצוג: לגבי ציבור העיוורים.

יצחק הרצוג: כמו כל הציבורים האחרים עם לקויות ונכויות, אנחנו מתעסקים עם כולם, עם ציבור החירשים, עם הציבור עם הנכונות, עם הציבור עם התסמונות ולכולם אנחנו מציעים פתרונות תעסוקתיים.

יצחק הרצוג: אדוני חבר הכנסת ריבלין, צר לי שאתם מנהלים דיונים בוועדה ואתם מדברים על סעיף תקציבי מבלי שמישהו ניגש לקצין התקציבים או למנכ"ל ואמר לו שנסגור את זה.

יצחק הרצוג: כמעט לראשונה שמעתי את זה ממך, שאלתי את המנכ"ל לפני שבועיים או שלושה והוא אמר שהוא לא יודע על זה כלום.

יצחק הרצוג: אז מר מוכתר יודע לעשות לובי נהדר והפעילויות שלו נהדרות, והוא כבר אמר לכם שנושא השירות לעיוור מקבל אצלנו עדיפות גדולה.

יצחק הרצוג: צר לי שאנחנו לא יודעים.

יצחק הרצוג: תבורכו על ההישג הזה.

ראובן ריבלין: לכן שאלתי אותך.

ראובן ריבלין: תבדוק את העניין עם האוצר.

יצחק הרצוג: נשמח לקבל את הכסף.

יצחק הרצוג: כל כסף שתשיגו, אנחנו שמחים לקבל אותו.

נחום איצקוביץ: גם הרכז של הנושא הזה, בר-סימנטוב, לא יודע מזה כלום.

נחום איצקוביץ: דיברתי אתו לפני דקה.

נחום איצקוביץ: קובי יודע, אבל אנחנו לא יודעים ואגף התקציבים לא יודע.

יצחק הרצוג: לגבי רשויות חלשות וחזקות.

יצחק הרצוג: אכן אנחנו הולכים למהלך גדול מאוד לגבי רשויות חלשות וחזקות.

יצחק הרצוג: זה נושא רציני.

יצחק הרצוג: פיני קבלו ומרכז שלטון מקומי מדברים אתנו.

יצחק הרצוג: יש פה תהליך שעבר הרבה מאוד שנים שבו כאשר אתה בא ליישוב עני ואומר לו קח תקן של עובד סוציאלי, הוא אומר שאין לו את ה-25 אחוזים והוא לא מסוגל לממן אותו.

יצחק הרצוג: עם זאת, צריך גם לזכור שהרשויות, כמו שנאמר על ידי יושב-ראש הוועדה, לא יכול להיות מצב שהן לא יתרמו את חלקן מכיוון שבסוף זה שירות של הקהילה.

יצחק הרצוג: אנחנו בעניין הזה רוצים לבנות מודל חדש ובמקביל אנחנו הולכים עם תהליך מאוד עמוק עם הפנים לקהילה שעובר שינויים דרמטיים ומוכיח את עצמו בצורה בלתי רגילה וגם זה נושא שעולה הרבה על שולחננו ואנחנו מנסים ומקווים לסכם את החוק החדש של רן כהן לגבי חוק הנוער בהבנה וברוח טובה וכך לצאת לדרך גם לגבי האיזון הנכון בין פתרונות חוץ ביתיים לפתרונות בתוך הקהילה.

יצחק הרצוג: נושא שהוזכר כאן הוא כמובן הנושא של קרן ילדים בסיכון.

יצחק הרצוג: אנחנו לקראת סיכום על המשך פעילות הקרן רק במתכונת שהיא פנים משרדית.

יצחק הרצוג: זאת קרן עצמאית כמו שאף קרן אחרת לא קוצצה אי פעם בפלטים ואנחנו מוודאים את המעמד של הקרן וזאת כדי שיהיה כלי יותר נכון למשרד הרווחה, שיש לו ראיית על בהקשר להפעלת ועדת שמידט וכלים אחרים להחליט ולא שבביטוח לאומי בעצם מפעילים את הקרן בלי שום סינכרון לאסטרטגיה הכוללת של טיפול בילדים בסיכון.

שלי יחימוביץ': מה המקור?

יצחק הרצוג: תקציב המדינה.

יצחק הרצוג: אמרתי כבר שהמשרד מטפל במכלול עצום של מצוקות ובעיות והוא עושה עבודת קודש אדירה.

יצחק הרצוג: לכן לא כל הבעיות הוצגו כאן.

יצחק הרצוג: יש פה אוקיינוס של טיפול בבעיות.

יצחק הרצוג: יש פה נושאים שמטופלים ברמות הכי פרטניות של כאב ואולי אפילו לקבוצות מאוד מאוד קטנות.

יצחק הרצוג: מה שמובא לכאן, אלה כמובן דברים שהם יותר מובאים לתודעה על ידי קבוצות שמביאות את דברן לתודעה, אבל צריך לזכור שהמכלול הוא רב מאוד.

יצחק הרצוג: אני עובר עכשיו לוועדה שעוסקת בנושא תקיפה מינית, נערות במצוקה, זנות וכמובן מקלטים לנשים מוכות.

יצחק הרצוג: זאת רק נישה אחת מים של נושאים.

יצחק הרצוג: לגבי הקצבאות.

יצחק הרצוג: הבהרתי בממשלה בצורה ברורה שאני מתנגד ולא רק נרשמה התנגדותי לגבי הקפאת הקצבאות אלא אמר ראש-הממשלה שהוא מבקש לרשום את הערתי כי נאמר שזה יגיע לכאן.

יצחק הרצוג: לגבי ה-4 אחוזים.

יצחק הרצוג: אנחנו מנסים למצוא פתרונות לכל המכלול.

יצחק הרצוג: אני לא יכול להבטיח שאת כל ה-4 אחוזים אני א וכל לבטל.

יצחק הרצוג: אני לא חושב שזה ריאלי אבל אנחנו מנסים בשורה של נושאים.

יצחק הרצוג: למשל, נפגעי תאונות עבודה, חמישון תחתון, מדד ילדים ועוד שורה של הסדרים עליהם אנחנו מדברים עם האוצר.

יצחק הרצוג: אנחנו מנסים למצוא פתרונות לגבי הפרק הזה של הקפאת הקצבאות ב-4 אחוזים.

יצחק הרצוג: הדבר האחרון שאני רוצה לציין שהוא מאוד מאוד חשוב ולא הוזכר כאן, גם את נושא חוק הפוליו שעבר ואנחנו גם נקיים דיון לגבי הביטוח הלאומי במכלול עצום של נושאים שעולים וחלק מהנציגים של הארגונים נמצאים כאן ואנחנו בדיאלוג מאוד מאוד פורה.

חיים אורון: חוק הפוליו מוסכם?

יצחק הרצוג: חוק הפוליו כרגע יצא לדרך בהסכמה.

יצחק הרצוג: כך אני יודע.

יצחק הרצוג: יש הסכם חתום של הארגונים.

יצחק הרצוג: הוא יצא לדרך יחד עם עוד הרבה מאוד דברים והישגים.

יעקב ליצמן: לא ענית לי לגבי ה-250 מיליון שקלים, למה הם לא בביטוח הלאומי.

יצחק הרצוג: עלותו של החוק של שרוני כמו שהוא היום הוא 4 מיליארד שקלים.

יצחק הרצוג: בחבילה שהשגנו אתמול שהיא חבילה היסטורית שעושה תיקון חברתי עמוק, עלותה כשני מיליארד שקלים.

יצחק הרצוג: ה-250 מיליון זה סעיף שנוגע לכל סל השירותים שהוא לא נוגע לקצבאות.

יצחק הרצוג: יש סל שירותים לניצולי השואה כולל לקרן לסיוע לניצולי השואה, כולל מיצוי זכויות, כולל היקף ענק של פעולות שאנחנו הטלנו על נחום בוועדה כדי לאפשר לניצולי השואה לא להתדפק יותר על הדלתות.

יצחק הרצוג: זה המקור התקציבי לזה.

יצחק הרצוג: בנוסף, לגבי שאלתה של חברת הכנסת אורית נוקד, סוכם אתמול בממשלה שוועדת השרים שמשותפת לי ולרפי איתן תדון בנושא מנגנון ההצמדה.

יצחק הרצוג: ההערה על ההצמדה, אמרתי בממשלה, היא נכונה אבל היא מחייבת תהליך מכיוון שכאן יש השלכות רוחב ועלויות מאוד משמעותיות וכמו שנאמר לך מדובר במיליארד שקלים.

יצחק הרצוג: לכן בשלב ראשון העלינו את הקצבאות האוניברסליות כמעט ב-10 אחוזים ובנוסף לכך הוספנו בהיקף משמעותי מאוד למקבלי הבטחת הכנסה ולניצולי השואה.

נחום איצקוביץ: אני התחייבתי, ואני אומר גם כאן, שכל הצרכים של המעונות, הצרכים השוטפים – לא בינוי של מעון חדש – הם באחריות מלאה שלנו.

נחום איצקוביץ: כל הצרכים שלהם, וזה לא שמונה ולא חמישה אלא כמה שצריך – סולר, מים וכולי – כל הדברים השוטפים והחיוניים הם באחריות מלאה שלנו ואני נושא באחריות הזאת.

נחום איצקוביץ: אני לא מסתיר את זה ואמרתי את זה באישורו של השר, אנחנו אחראים לעניין.

יצחק הרצוג: אגב, יצא השבוע מכרז לשיפוצים בשלושה מעונות וזה היקף גדול מאוד.

נחום איצקוביץ: 6 מיליון שקלים.

נחום איצקוביץ: יחד עם זאת, אני חושב שיש בעיה ניהולית לי כמשרד בשליטה על מה שנעשה במעונות.

נחום איצקוביץ: זה לא קשור להפרטות.

נחום איצקוביץ: אני מתכוון לייצר מהלך אחר שידאג לכך שלא יהיו בחודשיים האחרונים מחסור תקציבי בגלל בעיית ניהול או בגלל בעיית תקציב לא תואם.

חיים אורון: אין ייבוש.

נחום איצקוביץ: אין שום ייבוש.

נחום איצקוביץ: דיברתי על תקציב תפעולי.

נחום איצקוביץ: לגבי כוח האדם, אכן יש בעיה.

נחום איצקוביץ: אני מתכוון לעשות מה שנקרא בכלכלה תקציב אפס, לבדוק את הצרכים מ-א' ועד ת'.

נחום איצקוביץ: אני לא אעשה את זה עם כוחות פנים-משרדיים וזאת על מנת לוודא שלא יהיה מצב שחודשיים לפני סוף שנה אין פתאום כסף.

נחום איצקוביץ: בדקתי עשר שנים אחורה וכל שנה בשנתיים האחרונות, בחודשיים האחרונים לשנת התקציב חסר בין 3 ל-6 מיליון שקלים בגלל בעיית תקציב.

נחום איצקוביץ: החמישון התחתון, שיעור ההתייקרות שלו נמוך מהמדד הכללי.

נחום איצקוביץ: אל תיפלו במלכודת לתת מדד מיוחד לחמישון התחתון שיפגע בשכבות החלשות.

נחום איצקוביץ: בדקנו את זה סטטיסטית.

יצחק הרצוג: יש רעיון של אלי ישי למדד.

נחום איצקוביץ: מדד לשני החמישונים התחתונים.

נחום איצקוביץ: סל הצריכה המיוחס לשני החמישונים התחתונים הוא נמוך יותר מהסל.

נחום איצקוביץ: אסור ללכת לזה.

נחום איצקוביץ: לגבי ה-5 מיליון.

נחום איצקוביץ: אף אחד לא דיבר ולא אמר.

ראובן ריבלין: אתם תקבלו תקציב של 5 מיליון שקלים לעניין זה.

ראובן ריבלין: תוספת.

נחום איצקוביץ: נפעיל את זה ברצון רב.

אבישי ברוורמן: אני מודה לכם.