ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 553, 2007-11-05 12:30

סטס מיסז'ניקוב: צהרים טובים.

סטס מיסז'ניקוב: רבותי, אנחנו מקיימים ישיבת מעקב בנושא מפוני גוש קטיף, או עקורי גוש קטיף – כל אחד עם ההגדרות שלו – אבל המהות נשארת.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים לדעת האם מאז הישיבה הקודמת התרחשו דברים לטובה, או התרחשו דברים לרעה, או בכלל לא התרחשו – מה שיותר סביר.

סטס מיסז'ניקוב: אני כבר מודיע שלא משנה מה יהיו תוצאות הישיבה היום; אנחנו לא נניח לנושא הזה, אנחנו נמשיך עד למציאת פתרון – לא יודע אם מלא – אבל לפחות שוועדת הכספים תבוא על סיפוקה, והיא תבוא על סיפוקה רק כאשר אנשים יבואו על סיפוקם.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אורי אריאל, שיזם את הנושא, בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: אורי אריאל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חברי, כל המוזמנים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מודה לך על דברי הפתיחה, שאין לי מה להוסיף עליהם, אלא הצעה מעשית – איך קצת לייעל את המעקב והבקרה כדי שיהיה טוב לכולנו.

סטס מיסז'ניקוב: משלושת המצבים שאתה הגדרת, יש את כולם – השאלה היא שאלת המינון.

סטס מיסז'ניקוב: יש התקדמויות - וראש מנהלת סל"ע ואחרים יוכלו לתאר, יש פה חומר כתוב שלא ראיתי.

סטס מיסז'ניקוב: אני יודע שהיתה הגרלה בניצן, ניגשו הרבה אנשים.

סטס מיסז'ניקוב: אני יודע על דברים נוספים אבל אני לא רוצה לשגות, ונשמח לשמוע יחד עם כולם, שהם יציגו את ההתקדמויות.

סטס מיסז'ניקוב: מטבע הדברים, הוועדה – או ועדות אחרות – עוסקות בבעיות, הן לא עוסקות במה שכבר נפתר.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להוסיף עניין אחד שידוע לי שכבר נפתר – שמעתי עליו היום, יכול להיות שהוא כבר ידוע לאחרים.

סטס מיסז'ניקוב: היתה בעיה עם תקצוב כביש 358 – כביש דרום-צפון שתופר את היישובים במזרח לכיש – שבעיני הוא אולי הפרויקט הכי חשוב של ההתיישבות.

סטס מיסז'ניקוב: קיבלתי אתמול הודעה שהתקציב כולו, בהיקף של כ- 200 מיליון שקל, נמצא.

שי חרמש: זה תיקון מהדיווח של השר לפני שבוע.

שי חרמש: מצוין.

שי חרמש: אורי אריאל: קיבלתי את הדיווח אתמול.

שי חרמש: כל ה- 202 מיליון?

שי חרמש: אורי אריאל: כל הסכום.

שי חרמש: אני חשבתי שזה רק קטע אחד, אתמול הבנתי שמדובר בכל הסכום.

שי חרמש: אני לא סתם שואל.

שי חרמש: אני הרי בעד זה, רק תבדוק אם מדובר ב- 62202.

שי חרמש: אורי אריאל: אם אני זוכר נכון, נאמר לי 230 מיליון שקל – כל הכביש.

שי חרמש: יוצאת הזמנה בימים הקרובים ממש לעבודה.

שי חרמש: היו"ר סטס מיסז'ניקוב: הכביש באחריות מע"צ?

שי חרמש: אורי אריאל: זה באחריות מע"צ, מדובר בכביש ארצי.

שי חרמש: לכן אני אומר – יש דברים שכן קורים לטובה, כולל בסטטוטוריה.

שי חרמש: היום אישרנו בוועדת הכנסת פטור מחובת הנחה מוקדמת למה שאנחנו קוראים חוק ה-ול"ל, ואני מקווה שהוא יעלה תוך עשרה ימים- שבועיים, נקווה גם שיתקדם.

שי חרמש: אני רוצה להגיד מהם עיקרי הדברים שאנחנו מזהים כבעיות; זה לא מוריד מכל בעיה אחרת שתעלה פה על-ידי המתיישבים או על-ידי אחרים.

שי חרמש: נושא אחד הוא מחיר המגרשים, בעיקר במזרח לכיש.

שי חרמש: נקבע מחיר שלה

שי חרמש: בנתנו הוא גבוה מדי, בהנחת עבודה שאמר ראש הממשלה בשטח, שזה אזור בעל עדיפות לאומית, ראוי לעודד אותו וכולי.

שי חרמש: המחירים כיום הם כאלה שמי שאיננו זכאי – קשה לראות שאנשים יגיעו לאזור הזה, למרות שאנחנו חושבים שהוא גם חשוב וגם בעל פוטנציאל.

שי חרמש: הנושא השני הוא נושא הפיצוי לחקלאים.

שי חרמש: בעניין הזה יש מסמך שיפרטו אותו.

שי חרמש: אני צריך להוסיף ולומר שיש מכתב של שר החקלאות לראש הממשלה, שמפרט את העיוותים כפי שמשרד החקלאות חושב – לא כפי שהחקלאים חושבים, אלא גורמי המקצוע במשרד החקלאות – המכתב הוא מלפני כחודש ימים.

שי חרמש: שני נושאים נוספים שאני מבקש להעלות.

שי חרמש: הראשון הוא תקנה תקציבית לצורך תיעוד ושימור הגוש.

שי חרמש: הסכום הכספי הוא קטן, מדובר על כשלושה מיליון שקל אבל צריך לכך תקנה מיוחדת, אחרת כולם מתברברים.

שי חרמש: הנושא האחרון הוא קהילות "לא מוכרות" – יש כאלה שלוש קהילות.

שי חרמש: מדובר על סכום קטן, אבל בינתיים ניתנו להם רק חלקים מאוד זעירים מתוך התקציב שהם זקוקים לו, ואנחנו חושבים שצריך לשנות את זה.

שי חרמש: מדובר על קהילת נצרים באריאל, מדובר על קהילת מורג בטנא עומרים ומדובר על קהילת שירת הים שנמצאת בבקעת הירדן.

שי חרמש: אני רוצה להציע ליושב-ראש הצעה להמשך הדרך, לצורך המעקב.

שי חרמש: הַצַעתי, שתוקם ועדת משנה של ועדת הכספים לצורך מעקב ובקרה, ואולי גם ייזום אם יש צורך.

שי חרמש: אני רוצה להציע, ברשותך – בגלל החשיבות שלפחות אנחנו רואים; אני חושב שבעניין הזה יש הסכמה כללית, אין פה חילוקי דעות – שאתה תעמוד בראשות ועדת המשנה הזאת.

שי חרמש: אני יודע שזה חריג, אני יודע שאין לך זמן – בעיקר עכשיו בעת דיוני התקציב.

שי חרמש: אני מציע שימונה ממלא-מקום ניסן סלומינסקי, שמבין וקשור לדברים באופן רצוף יומיומי.

שי חרמש: ככל שאתה תוכל – תהיה, אבל אני חושב שבכל מקרה חשוב שאתה תהיה היושב-ראש.

שי חרמש: יהיו כמה חברים, כפי שאתה תקבע – אני לא רוצה להתערב בזה, אינני חבר ועדה – כך שתהיה נציגות כוללת.

שי חרמש: מדובר על ועדה לא גדולה, כדי שתוכל להתכנס בזריזות, לעשות מעקב ולהביא את הדברים בפני מליאת הוועדה לפי הצורך.

שי חרמש: מה שהיא יכולה לפתור לבד, היא כמובן תפתור לבד.

שי חרמש: משפט לסיום.

שי חרמש: אני רוצה שוב להודות לך על המעקב – זה דיון שלישי, נדמה לי.

שי חרמש: אני רוצה להודות לכל מי שעוסק במלאכה ועוזר – מנהלת סל"ע ואחרים, לא אזכיר את כולם ושאף אחד לא ייפגע חס וחלילה אם לא הזכרתי אותו.

שי חרמש: עדיין, אחרי כל העזרה, יש לכולנו את אותה מטרה שאתה הגדרת – לפתור את הבעיות של כולם, אני מדגיש – עד האחרון שבהם.

שי חרמש: המציאות שאליה הם נקלעו היא ודאי לא באשמתם ולא ברצונם.

שי חרמש: כך המדינה החליטה, עשתה – בסדר, אנחנו אחרי, לא נדון על כך, אבל היא צריכה לתת את הפתרונות עד הסוף.

שי חרמש: תודה.

שי חרמש: היו"ר סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, חבר הכנסת אורי אריאל.

שי חרמש: לגבי הנושא של תת-ועדה אני אענה בסוף משום שזה מה שנקרא כלי, זאת לא מהות הדיון.

שי חרמש: אורי אריאל: אני מציע שיינתן לדורון בן-שלומי להציג את הנושאים והפרטים שלהם.

שי חרמש: דורון בן-שלומי: שלום לכולם, שמי דורון.

שי חרמש: החשיבות שאנחנו רואים בוועדה והבקשה שבסיכומו של דבר אנחנו מבקשים מהוועדה היא להיות בנושאים התקציביים איזשהו בקר לתהליכים שלפעמים אורכים המון זמן, עד שבסיכומו של דבר אנחנו מגיעים לתוצאות בכל מה שקשור לנושאים כספיים ונושאים אחרים.

שי חרמש: אנחנו כן נרצה לפרט כי יש דברים ספציפיים שכבר עובדים עליהם זמן רב.

שי חרמש: אני רק אומר: אני לא פוליטיקאי גדול, גם לא קטן, אבל הזמן הזה של אישור תקציב הוא זמן שבהחלט אפשר לסדר את הדברים – בסיכומו של דבר, אנחנו לא בפערים גדולים בכל נושא גוש קטיף.

שי חרמש: זאת בקשתנו מהוועדה.

שי חרמש: אני מצטרף לדברי חבר הכנסת אורי אריאל בנוגע לוועדת משנה, שתוכל לעקוב יותר מקרוב אחר הדברים.

שי חרמש: הייתי מאוד מבקש מיושב-ראש הוועדה שיעמוד בראש הוועדה הזאת – בגלל החשיבות שלה – אנחנו נשמח מאוד.

שי חרמש: ברשותכם, אני מבקש שיועלו שני נושאים - האחד הוא מחירי מגרשים והשני הוא החקלאים – על-ידי נציגים שעוסקים בזה יום-יום.

שי חרמש: נושא נוסף הוא התיעוד של גוש קטיף.

שי חרמש: הקהילה בגוש קטיף עברה 35 שנות התיישבות, אנחנו מבקשים שהעניין הזה יתועד ויונצח על-ידי ממשלת ישראל ולא רק על-ידינו.

שי חרמש: יש לנו הסכמה גם עם המינהלת לגבי חשיבות הנושא.

שי חרמש: יש בעיה, נכון להיום, לבצע את זה בפועל, כל עוד אין תקנה תקציבית.

שי חרמש: אנחנו מבקשים שהנושא יקבל את הכלים – בדרך הנכונה – מדובר על 35 שנות התיישבות, אנשים שהתיישבו במקום על-ידי ממשלות ישראל.

שי חרמש: ניסן סלומינסקי: מה סדר הגודל של נושא כזה?

שי חרמש: שיהיה לנו מושג.

שי חרמש: דורון בן-שלומי: אנחנו ביקשנו להתחיל לנוע עם שלושה מיליון שקל לצורך שימור ותיעוד מצולם וכתוב של החומר שקיים.

שי חרמש: סך הכול, הזמן הוא לרעתנו בעניין הזה; ככל שהזמן עובר, אפשר פחות לתעד.

שי חרמש: אנחנו עושים מה שעושים בעזרת תרומות, אבל אני חושב שזה לא המסלול הנכון.

שי חרמש: ברשות היושב-ראש, אם אפשר שנעלה את נושא החקלאות ונושאים אחרים.

שי חרמש: אליעזר יעקב: שמי אליעזר יעקב.

שי חרמש: ניסן סלומינסקי: לשעבר, גזבר הגוש, המועצה האזורית.

שי חרמש: חיים אורון: אחד ממנהיגי הגוש.

אליעזר יעקב: לענייננו, מה שחשוב הוא שמאז הישיבה הקודמת כמעט לא חל שום שינוי בנושא חקלאי גוש קטיף.

אליעזר יעקב: הבעיה המרכזית מתמקדת בשני נושאים: האחד, נושא הקצאת קרקעות בפועל.

אליעזר יעקב: בפועל, בסופו של יום – ולא משנה כרגע הסיבות – לאנשים אין שטחים שהם יכולים לעבד אותם.

אליעזר יעקב: זה מה שקורה בפועל בשטח, אבל אני חושב שהבעיה המהותית היא הבעיה של מקורות המימון לנושא הזה.

אליעזר יעקב: אני חושב שהחוק בנושא חקלאי גוש קטיף פגע קשות במתיישבים.

אליעזר יעקב: זה מתמקד בשלושה נושאים מרכזיים: הנושא של ערך החממות – מה שהמחוקק נתן זה 39% מהסכום שעולות חממות כאלה היום בפועל; הנקודה השנייה היא אובדן תקופה, אובדן עונות - כאשר מאז הגירוש ועד היום זה נושא שלא קיבל פתרון; הנקודה השלישית היא נושא הנחלות.

אליעזר יעקב: נושא הנחלות הוא עניין מרכזי.

אליעזר יעקב: מה שקרה, שהחלטות הממשלה השתנו בעניין הזה – לפני הגירוש, עם הגירוש ואחרי הגירוש.

אליעזר יעקב: בסופו של דבר, התקבלה החלטה מינימליסטית שאומרת: מי שלא עיבד, לא הפעיל בפועל את המשק החקלאי ב-6 ביוני 2004, לא יזכה לקבל קרקע חקלאית מחדש.

אליעזר יעקב: אנחנו חושבים שזוהי פגיעה, בשתי רמות.

אליעזר יעקב: ראשית, זוהי פגיעה בזכויות של אנשים שהיה להם משק חקלאי, והם נתנו לאחרים להפעיל את זה ביום הקובע, מסיבות כאלה או אחרות; שנית, זה גם פוגע בעצם האפשרות שלהם לחזור למעגל העבודה, בפועל.

אליעזר יעקב: אני מבקש להזכיר – במדינת ישראל יש כ- 40,000 נחלות, הרבה מהן לא מעובדות – מעל 60% לא מעובדות.

אליעזר יעקב: אף אחד לא מעלה על דעתו – ואני אגיד זאת בשפה בוטה – לגזול את השטח הזה מהחקלאים שהם בעלי נחלות במדינת ישראל.

אליעזר יעקב: לא יכול להיות שדווקא במהלך של ההתנתקות, מדינת ישראל ראתה את הדברים מסיבה מדינית, באים ואומרים: לכם אנחנו לא ניתן את המענה.

אליעזר יעקב: אני מאוד מקווה שבקטע הזה, הצעות חוק שונות שאני מבין שעובדים עליהן חברי כנסת מסוימים, יטפלו בעניין כדי שהנושא יבוא על פתרונו ויחזיר אנשים שהיו מלח הארץ למעגל הפרנסה בכבוד ולשיקום משפחתם.

אליעזר יעקב: תודה.

אליעזר יעקב: יוסי פוקס: עורך-דין יוסי פוקס, אני מייצג את המתיישבים.

אליעזר יעקב: יש פה מסמך שרצוי שיהיה בפני חברי הכנסת לפחות לאחר מכן – תמצית הנושא.

אליעזר יעקב: ההתיישבות במזרח לכיש, בכמה ישובים – בשלב א' מדובר על כ- 505 משפחות שעתידות להתיישב במקום.

אליעזר יעקב: מבחינה מעשית – רובכם מכירים – המקום עד היום מבחינה התיישבותית נכשל, ועכשיו יש כאן הזדמנות בלתי חוזרת ליישב את מזרח לכיש.

אליעזר יעקב: מה לעשות, זהו קו תפר, זה מול גדר הפרדה.

שי חרמש: אגב, הוא לא נכשל.

שי חרמש: אף פעם לא ניסו, זה הרבה יותר חמור.

שי חרמש: יוסי פוקס: לא, זה לא מדויק.

שי חרמש: ניסו, וזה נכשל.

שי חרמש: זה הרבה יותר חמור.

שי חרמש: חוץ מאמציה.

שי חרמש: הלוואי והיו מנסים.

שי חרמש: חיים אורון: יש ויכוח גדול אם ניסו או לא.

שי חרמש: כתושב האזור, תעזבו את זה.

שי חרמש: יוסי פוקס: זה היסטוריה, זה לא רלוונטי.

שי חרמש: קיימת שמאות של השמאי הממשלתי, ששווי מגרש מפותח במזרח לכיש עומד על 33,000 דולר.

שי חרמש: אז, השקל היה כזה או אחר, דיברו על סביב 140,000 שקל, וזוהי שמאות של שמאי ממשלתי.

שי חרמש: המתיישבים הציגו שמאות נגדית מקצועית – השמאות עמדה על 100,000 שקל.

שי חרמש: פה מדובר על שווי שוק, אלא שבפועל, לפתח את זה עולה יותר.

שי חרמש: כמו ברוב המקומות בארץ שרצו לפתח אזורים שהיו בלתי מיושבים, המדינה ספגה את יתרת עלויות הפיתוח – בין אם זה היה דרך עדיפות לאומית א' או בכל מיני דרכים אחרות.

שי חרמש: בפועל, אחרי שכבר היו החלטות על מחיר של 148,000 שקל למתיישבים, מחיר למגרש מפותח - יש את זה גם בכתב, התחייבויות של רענן דינור, ובהתייחסות קודמת להרחבה של המושב אמציה גם דיברו על 150,000 שקל – למעשה, ההחלטה של ועדת השרים לענייני התיישבות כפרית שהתקבלה, מדברת על סכום של 225,000 שקלים, כאשר היא עכשיו מצמידה את זה – ואף אחד לא יודע מדוע – למועד שבו החוק עבר בכנסת.

שי חרמש: אגב, אין שום קשר.

שי חרמש: ניסן סלומינסקי: זה כסף שהחקלאי צריך לשלם למדינה.

שי חרמש: לא שהמדינה נותנת לו.

שי חרמש: יוסי פוקס: אני בכוונה מנתק כרגע בין הפיצוי שהמפונים קיבלו לבין העלויות במזרח לכיש, מסיבה פשוטה.

שי חרמש: יש שם מתיישבים שהם מפונים ויש מתיישבים שהם לא מפונים.

שי חרמש: ואגב, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, הגב' שרית דנה, אימצה את עמדת המפונים שאי-אפשר לעשות חלוקה בין עלות מגרש לזכאי לבין עלות מגרש למי שלא זכאי.

שי חרמש: עלות מגרש במזרח לכיש זהו מחיר fix .

שי חרמש: ברור שהגרעין הבסיסי הוא גרעין המתיישבים.

שי חרמש: זאת אחת הסיבות שאם המחיר יהיה מופקע והרבה מעבר לשווי שוק – הם לא יבואו, הם ילכו לניצן וליד-בנימין, והמקום יישאר בשיממונו, כפי שהוא היה 50 שנה.

שי חרמש: ניסן סלומינסקי: מה קורה עם מישהו שהוא לא מגורש, שרוצה היום לבוא לשם?

שי חרמש: יוסי פוקס: שאלה לאן.

שי חרמש: אם הוא מחפש בית קיים בשקף או במקומות אחרים שם – הוא משלם נזיד עדשים.

שי חרמש: גם באמציה זה גרושים.

שי חרמש: כל נושא ההרחבות זה העניין, כל הבנייה החדשה – בזה עסקינן.

שי חרמש: בתמצית שכתבתי הפניתי למשל להחלטה של מינהל מקרקעי ישראל על הרחבה במושב אמציה, רק לפני שנה, כשבהרחבה של המושב אמציה מגרש יעלה 150,000 שקל.

שי חרמש: ואגב, 140-150 אלף שקל זה שווי שוק, זהו מחיר שאנשים ישלמו.

שי חרמש: שורה תחתונה – אני יודע שזאת ועדת כספים, זה מה שמעניין אתכם – מדובר על פער תקציבי בינינו לבין עמדת הממשלה של 40 מיליון שקל.

שי חרמש: העמדה שלנו נשענת על חוות-דעת של השמאי הממשלתי, על המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שקבע שצריך שיהיה מחיר fix לכולם, וגם על התחייבויות כתובות בנושא ה- 148,000 שקל, לפחות לגבי מי שלא זכאי.

שי חרמש: העליתי זאת על הכתב – לעיונכם.

דרור בן-שלומי: ברשות היושב-ראש, יש נושא נוסף שחבר הכנסת אורי אריאל העלה, רצינו להשמיע רשמים מהשטח – הנושא של מה שמכונה קהילות לא מוכרות באריאל.

דרור בן-שלומי: אני מבקש שנשמע אותם.

דרור בן-שלומי: איציק וזאנה: שלום.

דרור בן-שלומי: שמי איציק וזאנה, קהילת נצרים באריאל.

דרור בן-שלומי: תוך כדי שאני מדבר, הגזבר שלנו- איציק נחום – יחלק נייר עמדה תמציתי על עיקרי הדברים.

דרור בן-שלומי: היו"ר סטס מיסז'ניקוב: הבאתם לכאן את כל הגזברים.

דרור בן-שלומי: איציק וזאנה: ועדת כספים.

אביגדור יצחקי: סליחה.

אביגדור יצחקי: מדוע מדובר על פער תקציבי של 40 מיליון שקל?

אביגדור יצחקי: יוסי פוקס: זה ההפרש בין ה- 148,000 - - -

אביגדור יצחקי: למה זה תקציבי?

אביגדור יצחקי: יוסי פוקס: זה פער מימון.

אביגדור יצחקי: איציק וזאנה: הקהילה שלנו בחרה מייד אחרי הגירוש בערוץ של התיישבות חברתית בעיר אריאל שאליה הגענו מייד מנצרים.

אביגדור יצחקי: הקהילה מונה כיום 27 משפחות של תושבי גוש קטיף לשעבר, ואני לא מתייחס כאן לכל האנשים שהצטרפו אליה אחר כך ממקומות שונים בארץ.

אביגדור יצחקי: בפועל, יש פה קהילה של 27 משפחות מעקורי גוש קטיף, מתוכן 15 משפחות מוכרות על-פי החוק לצורך הזכאויות השונות; שאר המשפחות אלה משפחות של אנשים שחיו ביישוב כרווקים או כבנים ממשיכים ונישאו, הקימו את ביתם בשנתיים האחרונות, חברו אלינו.

אביגדור יצחקי: כמו כן, משפחות שגרו ביישוב תקופה קצרה – שנתיים או פחות – לפני העקירה, ומשפחות שעל-פי החוק היבש אינן זכאיות, אבל העוול שנעשה להן זועק לשמים.

אביגדור יצחקי: נזכיר דוגמה אחת של משפחה שהתגוררה ביישוב קרוב לשמונה שנים, מחציתן בשכירות ציבורית והחצי השני בשכירות פרטית.

אביגדור יצחקי: בגלל שהם גרו בשכירות פרטית, הם לא מוכרים לגבי כל הזכויות השונות.

אביגדור יצחקי: העוול זועק לשמים.

אביגדור יצחקי: מדובר על קהילה בפועל שכוללת 27 משפחות מאנשי גוש קטיף לשעבר, ובגלל שהקהילה לא מוכרת, נמנעים ממנה כל מיני זכויות וכלים שיאפשרו לקהילה להתקיים.

אביגדור יצחקי: למה אני מתכוון?

אביגדור יצחקי: ראשית, בתחום של פיתוח האתר הזמני, המדינה סירבה להקים את האתר הזמני – מה שגרם לנו לעבור תקופה של שבעה חודשים בפנימיות בישיבת קרני שומרון, וכיום אנו מתגוררים באתר שהוקם על-ידי תנועת אמנה.

אביגדור יצחקי: התשתיות לא גמורות, החורף הקרב יציף שוב את השבילים ואת המעברים.

אביגדור יצחקי: אלה דברים שדורשים מענה דחוף – לא אפרט את הכל – אבל הצרכים הבסיסיים של תשתיות טרם הושלמו.

אביגדור יצחקי: גם הבטחות שהיו – נמנע מליישם אותן עד הסוף, ואנחנו תקועים מבחינת תשתיות, חשמל, מים, ניקוז, וכדומה.

אביגדור יצחקי: פן נוסף הוא הפן החברתי-קהילתי.

אביגדור יצחקי: אנחנו מחזיקים את עצמנו בכוחות עצמנו – מסים פנימיים, תרומות פה ושם, כשהכלים הבסיסיים של אנשים שיעבדו עבור הקהילה בניהול, במזכירות, וכדומה, לא מתוקצבים כפי שצריך.

אביגדור יצחקי: ממילא, ההתקדמות שלנו לעבר הקבע איננה מתרחשת בקצב שהיינו רוצים.

אביגדור יצחקי: מבחינת תוכנית הקבע אנחנו מתעתדים לבנות בנייה מרוכזת בעיר אריאל – השטח מאותר, אנחנו נמצאים במגעים עם משרד השיכון, אבל שוב, כדי לקדם פרויקט כזה, בלי הכלים הציבוריים הקהילתיים שמגיעים לנו מתוקף הזכאות, קשה מאוד.

אביגדור יצחקי: כמה כסף יש?

אביגדור יצחקי: איציק וזאנה: שלושה מיליון שקל.

אביגדור יצחקי: אם תרצה, אני אפרט, אני מבין שהזמן קצר.

אביגדור יצחקי: זה מפורט במסמך אחר.

אביגדור יצחקי: ראובן ריבלין: הייתם במשא-ומתן?

אביגדור יצחקי: איציק וזאנה: אנחנו בקשר עם המינהלת.

אביגדור יצחקי: ראובן ריבלין: מה אומרת המינהלת?

אביגדור יצחקי: היו"ר סטס מיסז'ניקוב: המינהלת תקבל את זכות הדיבור.

אביגדור יצחקי: איציק וזאנה: צביה מכירה את הסוגיה.

אביגדור יצחקי: חלק גדול מהדברים מוסכמים על-ידה, ואנחנו רוצים לזרז את הקידום שלהם.

אביגדור יצחקי: בפועל, יש פה קהילה שכבר שנתיים חיה בתנאים לא שגרתיים – קהילה שלקחה על עצמה משימה חברתית והיא פעילה מאוד, אבל כדי שהיא תוכל לעשות זאת כראוי ולא לבזבז זמן על סתימת נזילות ועל תיקוני חשמל – כאשר היא לא בנויה לזה – אנחנו חושבים שהגיע הזמן לתקן את העוול הזה.

אביגדור יצחקי: הצעה לסדר.

אביגדור יצחקי: אני חושב שהמצגת בסדר, אבל להתחיל לחזור על כל הנתונים – במקרו שלהם - זה פחות מעניין.

אביגדור יצחקי: מה שצריכה לעשות המינהלת זה רק לתת תשובות על הבעיות שעולות.

אביגדור יצחקי: היו"ר סטס מיסז'ניקוב: תמונת מצב מהשטח.

אביגדור יצחקי: אני רוצה לשמוע עוד קצת עדויות.

אביגדור יצחקי: דורון בן-שלומי: אנחנו רוצים לתת דוגמה קטנה איך סכום יחסית מאוד קטן, מהווה בעיה לקהילה.

שוש שץ: שלום לכולם.

שוש שץ: שמי שוש שץ, אני ראש קבוצת מפונים מאלי-סיני למושב תלמי יפה.

שוש שץ: אנחנו – רוב הקבוצה – עובדי מדינה: אנשי משרד החינוך, הרווחה, הבריאות, הביטחון.

אביגדור יצחקי: אתם לא מושלמים...

אביגדור יצחקי: שוש שץ: אנחנו לא מושלמים, ומשום כך היה לנו מאוד חשוב להיערך ליום שאחרי, בטרם התנתקות.

אביגדור יצחקי: אנחנו הקבוצה הראשונה בעצם שישבה ודיברה עם מינהלת סל"ע, כי היה לנו חשוב עד מועד ההתנתקות לסיים את הכל, כדי שביום שאחרי, הילדים שלנו ואנחנו מתחילים את החיים בצד השני של הגדר הכי טוב שאפשר, לקיים את שגרת החיים כפי שהיא.

אביגדור יצחקי: העברנו לכם תמצית של לוחות הזמנים ועיקרי הדברים.

אביגדור יצחקי: היום אנחנו נמצאים בנקודה שבה ההסכם שלנו חתום למעלה משנה; שנה וארבעה חודשים.

אביגדור יצחקי: ב-28 ביוני נחתם ההסכם.

אביגדור יצחקי: היו"ר סטס מיסז'ניקוב: לגבי מה?

אביגדור יצחקי: שוש שץ: הסכם ההעתקה שלנו – כקבוצה.

אביגדור יצחקי: אנחנו, קרוב לשלוש שנים – מאז שהתחילו לעסוק בהתנתקות – במשא-ומתן.

אביגדור יצחקי: הוא הסתיים לפני שנה וארבעה חודשים, ונחתם הסכם עם ממשלת ישראל.

אביגדור יצחקי: מאז ועד היום אנחנו נמצאים באותה נקודה.

אביגדור יצחקי: היה כבר מכרז קבלנים - יש תוכניות והכול גמור – הקבלן מחכה רק לאישור שייצא בפקס שאפשר להתחיל את העבודות, וגם האוצר וגם ראש הממשלה אישרו את זה פעמיים – יש כאן העתקים.

אביגדור יצחקי: הטענה האחרונה של מינהלת סל"ע, שבגלל 700,000 שקל, אי אפשר להעביר את האישור הזה כי צריך למצוא מהיכן סוגרים את הפער התקציבי.

אביגדור יצחקי: תסתכלו בבקשה בדף השלישי שחילקנו.

אביגדור יצחקי: בדרך לכאן, ערכו חברים מהקבוצה שהם כלכלנים במשרדי ממשלה שונים – דף, ובעצם הפער שנובע כתוצאה מהזמן והביורוקרטיה הוא מיליון שקל.

אביגדור יצחקי: זאת אומרת שה- 700,000 שקל – שהיום אומרים לנו שהטרקטורים לא עולים על השטח עד שלא תחתמו על מסמך שאתם מתחייבים לשלם – הוא פער שנובע כתוצאה מהאיוולת של ההתמרחות של הביורוקרטיה הישראלית.

אביגדור יצחקי: אני חושבת שכנבחרי ציבור, תפקידכם לעזור לנו עכשיו להניע את העגלה הזאת.

אביגדור יצחקי: הכול סגור.

אביגדור יצחקי: ניסן סלומינסקי: אני לא מבין.

אביגדור יצחקי: אתם לא גרים בבתי הקבע?

אביגדור יצחקי: שוש שץ: אנחנו גרים בקרווילות בכרמיה.

אביגדור יצחקי: ניסן סלומינסקי: הרי אתם סיימתם את החוזה לפני כן, איך זה שאתם לא גרים בבתי הקבע?

שוש שץ: אני אגיד לך איך זה.

שוש שץ: אנחנו, בדרישה הראשונית שלנו, ניהלנו משא-ומתן.

שוש שץ: ניסן סלומינסקי: אל תעני לי, אמרתי את זה בציניות.

שוש שץ: שוש שץ: אני אענה לך בחצי משפט כדי שתבין כמה כספים מתבזבזים במדינה בגלל הביורוקרטיה.

שוש שץ: אנחנו אמרנו לפני ההתנתקות: אנחנו מכספנו קונים קרוואנים, מושב תלמי יפה מוכן להקצות לנו שטח בפינה של המושב, ששם נשים את הקרוואנים.

שוש שץ: אמרו לנו: לא ולא; קרווילות יהיו רק במפלסים, בכרמיה ובניצן.

שוש שץ: בלית ברירה – לא מכספנו; המדינה שילמה והמדינה משלמת שכר דירה שנתיים ועכשיו היא תשלם עוד שנתיים, ועכשיו ברור לכם שכולם מפקיעים מחירים – וזה הכול מהקופה הציבורית.

שוש שץ: עולה למדינה פי 10 מאשר יכול היה לעלות, ועולה לנו בבריאות שכבר היתה מביאה אותנו כמה צעדים לבריאות טובה יותר.

אביגדור יצחקי: המדינה רגילה.

אביגדור יצחקי: ..

שי חרמש: למה?

שי חרמש: לבריאות?

אביגדור יצחקי: לא.

אביגדור יצחקי: שזה עולה לה תמיד פי 3 מאשר זה צריך לעלות.

אביגדור יצחקי: זאת דרך חיים, זאת תפיסת עולם.

אביגדור יצחקי: שוש שץ: זה עולה לה פי 10, ויותר.

אביגדור יצחקי: השורה התחתונה, שכיום אומרים לנו: הטרקטורים לא עולים בגלל 700,000 שקל, והנה היום חישוב כלכלי של כלכלני המדינה, שהפער כתוצאה מהשנתיים וחצי האלה של ההתנהלות הוא מיליון שקל.

אביגדור יצחקי: היו"ר סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

אביגדור יצחקי: בבקשה, גברתי.

אביגדור יצחקי: צביה שמעון:

אביגדור יצחקי: אני מבקשת להפנות את תשומת-לבכם לעמודים האחרונים, בהם מתואר מצב הפרויקטים- זה לאור הערות חברי הכנסת להוציא את הכל במרוכז ולא לחלק חוברות שלמות.

אביגדור יצחקי: הצבעים מורים על מה נגמר ומה לא נגמר, והיכן כל דבר עומד.

אביגדור יצחקי: אשיב קודם על כל מה שעלה פה ואחר כך אפרט ואענה על שאלות.

שי חרמש: גברת שמעון, האם מנדט הוועדה הוא לטפל במפונים או בהזדמנות חגיגית זאת הולכים לעשות סדר לגבי כל המדינה?

שי חרמש: לפי מה שאני הבנתי, תפקיד הוועדה לטפל בכל מחירי שיווק הקרקעות במדינת ישראל – זוהי תוכנית עשור.

שי חרמש: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

שי חרמש: הוועדה בראשות פיאלקוף.

שי חרמש: מה שאני שמעתי, שזוהי ועדה שהולכת לעשות סדר חדש, "מזרח תיכון חדש".

צביה שמעון: זה נכון.

צביה שמעון: אני רוצה להרגיע אותך – לדעתי, הם ירוויחו מזה.

שי חרמש: העבודה הזאת לא תיגמר לעולם.

צביה שמעון: לא.

צביה שמעון: הוקצבו לה שבועיים.

צביה שמעון: ניסן סלומינסקי:

צביה שמעון: הוועדה התכנסה מספר פעמים.

צביה שמעון: אתם חברי כנסת, כך שאני אשיב מבלי להיגרר לעקיצות.

צביה שמעון: אני רוצה בכל זאת לומר כמה מלים על לכיש.

צביה שמעון: ראשית, בביקור של ראש הממשלה הובטחו 135,000 שקלים, מענק נגב-גליל – כפי שידוע לכם, זה לא בנגב ולא בגליל.

צביה שמעון: זה הולך להיות אזור מדהים, זה הולך להיות אזור מבוקש, ובכל זאת אנשים קיבלו את הכסף הזה – או יקבלו את הכסף הזה – וזה נלקח בחשבון כאשר נקבע מחיר המגרש.

צביה שמעון: ניסן סלומינסקי:

צביה שמעון: כן, חד-משמעית.

צביה שמעון: ניסן סלומינסקי:

צביה שמעון: בעיני, לא מענישים אותם.

שי חרמש: חבר'ה, קחו אחריות על המעשים שלכם, זה הכול.

שי חרמש: ניסן סלומינסקי:

צביה שמעון: אותנו לא יקבלו, כנראה, ליישובים האלה...

זאב אלקין: השאלה לא כמה זה עלה.

זאב אלקין: השאלה כמה זה עולה למתיישבים.

צביה שמעון: זה עולה 225,000 שקל.

שי חרמש: פיתוח מגרש.

צביה שמעון: לכל מתיישב זה עולה 225,000 שקלים.

צביה שמעון: התשתיות שם יקרות מאוד מאוד מאוד.

צביה שמעון: במרשם, האדמה שם היא כולה סלע, וזה יעלה לנו מאות אלפי שקלים.

צביה שמעון: באמציה – הלולים, הרפת, המפטמה, מרכז המזון – זה הולך לעלות המון כסף, ואתם מכירים ואתם יודעים, וחלק מכם עזרו לי, ביקשתי שיתערבו.

צביה שמעון: לשכנע את הוותיקים זה לא כל כך פשוט .

צביה שמעון: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

צביה שמעון: כן.

צביה שמעון: צריך, ויעלה.

צביה שמעון: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

צביה שמעון: משום שהמדינה מוכרת מגרשים בדרך כלל לא למפונים, ואני מבינה שהבעיה של המפונים היא גם המחיר שהם משלמים – למרות מענק הנגב והגליל – וגם, ובעיקר, המחיר של אנשים שבאים מבחוץ.

צביה שמעון: הם אומרים: אנחנו נשלם את הכסף, אבל אנחנו רוצים להיות ישוב; אנחנו לא מוכנים שאנשים שבאים מבחוץ ישלמו הון כסף, ולכן הם לא יבואו, אנחנו רוצים שכן יבואו.

זאב אלקין: את לא התייחסת לטענה שלהם, שהיה שלב מסוים שבו החליט משרד ראש הממשלה שהעלות תהיה 148,000 שקלים, ורק אחר כך – כתוצאה מההתדיינות המשפטית – הקפיץ את זה לכולם.

זאב אלקין: הטענה שזה עולה לכם יותר היא לא טענה כי כבר בשלב מסוים החלטתם שאתם מוכנים ללכת על 150,000 שקל.

זאב אלקין: זה כמובן לא מופנה אלייך, זה לא אישי.

עדיאל שמרון: לכן הקימו את ועדת פיאלקוף – שתעשה אחידות.

זאב אלקין: ובאמציה גם כן מוכנים ללכת על 150,000 – שזה גם יוצר הפרדה מאוד לא ברורה.

אביגדור יצחקי: סליחה, צביה.

אביגדור יצחקי: אני חושב שבעניין הזה צריך למצוא פתרון.

אביגדור יצחקי: אי אפשר להמשיך ולעבור לסדר-היום עם הנושא הספציפי הזה של מזרח לכיש.

אביגדור יצחקי: זוהי פשוט התנהלות שאני לא יכול להבין אותה, ודאי לא ברמה השלטונית.

אביגדור יצחקי: ניסן סלומינסקי:

אביגדור יצחקי: ניסן, מחר הם מוכנים להוציא את כל המגרשים ב- 140,000 שקל.

אביגדור יצחקי: הבעיה פה היא מדיניות של ממשלה ושל מנכ"ל משרד ראש ממשלה.

אביגדור יצחקי: אנחנו צריכים למצוא את הדרך איך אנחנו מכריחים אותם לגבי הנושא הפרטי הזה.

אביגדור יצחקי: מינהלת סל"ע היא לא הכתובת בעניין הזה.

ניסן סלומינסקי: אני מסכים אתך, אבל הראייה צריכה להיות כמה זה היה לפני כן.

ניסן סלומינסקי: הרי ברגע שיביאו את זה עכשיו – הביקושים יעלו.

ניסן סלומינסקי: יגידו: נחכה; הביקושים יעלו ,יעלו, ויקחו לפי הערך של אחר כך?

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: צריך לקחת לפי הערך שהיה לפני כן.

ניסן סלומינסקי: ראובן ריבלין:

קריאה: יש המון אנשים.

קריאה: ראובן ריבלין:

צביה שמעון: לדעתי, יש להם ברירה, אבל אני אשיב.

צביה שמעון: אחרי שראינו את המחירים, ובהוראת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עשינו את זה מידתי וכך נקבע.

צביה שמעון: זה בוועדת מנכ"לים שהיתה אצל רענן דינור.

זאב אלקין: בהחלטה של ועדת שרים, נדמה לי.

צביה שמעון: מחר בוועדה לביקורת המדינה יעלה הנושא.

זאב אלקין: אבל אני צודק שזה היה בוועדת שרים?

צביה שמעון: כן.

צביה שמעון: זה היה בממשלה.

עדיאל שמרון: חבר הכנסת אלקין, בוועדת שרים לענייני התיישבות.

עדיאל שמרון: זה מה שצביה אמרה, זה עניין של התיישבות.

עדיאל שמרון: היא לא בוועדת שרים לענייני התנתקות.

צביה שמעון: אני מבקשת לעבור לנושא הפיצוי לחקלאים.

צביה שמעון: לאחרונה, נתקבלו בוועדות הזכאות שלנו שתי החלטות: אחת לגבי שדרוג.

ראובן ריבלין: צריך להתייחס למפונה כמפונה, ואז לא לעשות שתי ועדות שיתחילו לטלטל אותם ממקום למקום.

צביה שמעון: לאחרונה, נתקבלו שתי החלטות מאוד מאוד חשובות ונדיבות בוועדות הזכאות שלנו.

צביה שמעון: האחת – שדרוג החממות, מה שנקרא פריטים שווי-ערך.

צביה שמעון: ניסן סלומינסקי:

צביה שמעון: בחממות יש סוגים: א', ב', ג', כאשר ג' מקבל הכי הרבה.

צביה שמעון: אם לאנשים היו חממות סוג ב', לדוגמה, אבל מראים שהם שדרגו את החממות בהכנסת ציוד קצת יותר מתקדם – אנחנו מעלים, ובדרך כלל אנחנו מתחשבים.

צביה שמעון: ניסן סלומינסקי:

צביה שמעון: מייד אשיב.

צביה שמעון: החלטה שנייה היא לגבי שדרוג המנהרות.

צביה שמעון: שוב, כשמראים שהכניסו ציוד – אנחנו מעלים.

צביה שמעון: ניסן סלומינסקי:

צביה שמעון: עדיאל שמרון:

צביה שמעון: ניסן סלומינסקי:

עדיאל שמרון: זאת כבר שאלה מקצועית.

עדיאל שמרון: ניסן סלומינסקי:

צביה שמעון: נמצא כאן יוסי ישי, שהוא איש משרד החקלאות – הוא יודע טוב ממני והוא ישיב לגבי החקלאות .

צביה שמעון: אני מבקשת - אם אפשר לארגן לכם סיור.

צביה שמעון: אדוני היושב-ראש, אני מציעה שוועדת הכספים תבקר.

צביה שמעון: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

צביה שמעון: אתם תראו שזה מספיק.

צביה שמעון: ראובן ריבלין:

צביה שמעון: עם ה-100 מיליון שקלים זה בהחלט נדיב ומספיק.

צביה שמעון: סופה לנדבר:

צביה שמעון: לא ענית על השאלה כמה אחוז מהחקלאים חזרו למשקים.

יצחק עוזר: מתוך 160 חקלאים פעילים, חזרו עד היום, כבר בשלבים שמתכוונים לחזור – 70 חקלאים.

צביה שמעון: יש עוד עשרה ברשימות.

אליעזר יעקב: מתוך 400 משקים.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, נכון למכתב של שר החקלאות שאני מחזיק בידי – נכון ל-16 בספטמבר- באופן מלא, ואני מצטט מהמכתב: "פחות מ-50 חקלאים חזרו לפעילות.

זאב אלקין: "

צביה שמעון: הנה איש משרד החקלאות, הוא ישיב.

זאב אלקין: זה מכתב משר החקלאות.

זאב אלקין: יכול להיות שהם יחלקו.

זאב אלקין: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

זאב אלקין: ראובן ריבלין:

זאב אלקין: אורי אריאל:

זאב אלקין: הדברים האלה מעידים עד כמה חסר עדיין – וזה טוב שיש התקדמות.

זאב אלקין: קודם כול, צריך להגיד מילה על ההתקדמות – טוב שיש התקדמות.

זאב אלקין: טוב שמתקדמים, אבל צריך עוד קצת להתקדם.

צביה שמעון: ישיב יוסי.

צביה שמעון: אני רוצה שוב לומר – 100 מיליון שקלים הוספנו לחקלאים.

צביה שמעון: רבותי, קחו את זה בחשבון, זה לא מבוטל.

צביה שמעון: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

צביה שמעון: גם אני קצת למדתי שיווק, וקצת מתמצאת.

צביה שמעון: אורי אריאל:

אתה תגיד: ניסן סלומינסקי:

צביה שמעון: אני מציעה שאחרי הסיור אנחנו ניפגש שוב.

צביה שמעון: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

צביה שמעון: הסיור של החקלאים.

צביה שמעון: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

צביה שמעון: אעבור לנושא תקנה לשימור ותיעוד.

צביה שמעון: היו אצלנו כמה ישיבות, אני רוצה לומר לכם שזה בשיתוף אתנו, בעידוד שלנו, אנחנו בעד.

צביה שמעון: אנחנו נביא את זה לממשלה כדי להביא כסף, ואם אתם תוכלו לעזור לנו – בשמחה רבה.

צביה שמעון: ביקשנו מהמתיישבים להחליט איפה הם רוצים את זה משום שכל קבוצה מדברת על מקום אחר.

צביה שמעון: בתחילה חשבו בניצן, אחר כך ביקשו מאתנו בלכיש, לאחר מכן דיברו על מקום נייטרלי כמו ירושלים.

צביה שמעון: זה ייגמר ואנחנו נחליט ביחד ונביא את זה – אני אבקש את העזרה שלכם, ובשמחה רבה.

צביה שמעון: אותן משפחות בנצרים, במורג ובשירת הים, על-פי החוק היבש דינן כדין משפחות אלה, למרות זאת הן מקבלות סיוע חברתי.

צביה שמעון: ב-2006, קהילת אריאל בנצרים קיבלה 250,000 שקל; ב-2007 קיבלו 180,000 שקל.

צביה שמעון: כך אמרנו להם, וליווינו אותם – עם ראש המועצה, עם אנשי המועצה.

צביה שמעון: איתרנו שטח, הם הולכים לבנות באריאל, אני מקווה.

צביה שמעון: אנחנו משתתפים שם בישיבות, אנחנו מבקשים מהם לזרז את זה ככל שניתן.

צביה שמעון: ככל שתבנו מהר יותר – תצטרכו אותנו פחות.

צביה שמעון: אנחנו נסייע בכל הסידורים.

צביה שמעון: ולכן, אני אומרת לכם ואני חותמת על כך כאן ועכשיו – שלמגרשים של המפונים שעליהם הם מקימים את ביתם יש מספיק מימון.

צביה שמעון: לא צריך מיליון שקל ולא צריך חצי מיליון שקל.

צביה שמעון: לזה יש מספיק כסף; הכסף האחר הוא לדברים נוספים שקיבלו המפונים, שאני לא אפרט פה מפאת החיסיון של ההסכם.

צביה שמעון: אם מישהו מכם מעוניין לשמוע בנפרד – אני אשמח.

קריאה: בנפרד אין חיסיון?

שי חרמש: במסגרת יוזמה של כמה חברי כנסת, שאני שותף להם – כולל חבר הכנסת זאב אלקין – אנחנו ניסינו לטפל בנושא.

שי חרמש: התייחסנו לנושא החקלאי, לפחות בשלושה ממדים, לגבי שניים מהם לא שמעתי פה התייחסות.

שי חרמש: ייתכן שנאמרה, ולא שמעתי.

אורי אריאל: כותב שר החקלאות:

אורי אריאל: עלות הקמת דונם חממה מהדגם הנפוץ היא 102,000 שקל.

שי חרמש: וכמה הסיוע?

יוסי פוקס: זה שבגוש קטיף עלה 40,000 – עולה 100,000.

יוסי פוקס: אורי אריאל:

יצחק עוזר: אני חייב להגיד שיש עבודה של הגורמים המקצועיים במשרד החקלאות, שמראה שהפיצוי מספיק לזה – באורח פלא.

יצחק עוזר: ניסן סלומינסקי:

יצחק עוזר: אני לא יודע אם השר טעה, אבל אני יודע על עבודה שנעשתה – על בסיס עבודה שהחקלאים הציגו בפנינו.

צביה שמעון: שאיש משרד החקלאות ישיב על כך.

שי חרמש: אותי מעניינת התוצאה בפועל.

שי חרמש: יושב פה יוסי ישי בצניעות מאחור – יבוא ויגיד ש- 100 מיליון שקל פותר את הבעיה – אני מוכן לקבל את המלצתו כסמכות מקצועית, ואינני מתווכח.

שי חרמש: אם יוסי ישי יגיד: זה רק חלק מהפתרון – צריך לראות איך מגיעים לסוף הפתרון.

שי חרמש: הנקודה השלישית היא נושא פיצוי גיל פרישה.

שי חרמש: מי שגדל כחקלאי, עבד כחקלאי, והגיע לגיל 45, 48, 50 – לאיש הזה כבר קשה מאוד להשתלב בשוק העבודה.

שי חרמש: רף או סף הכניסה של 55 – לפחות להבנתי, ואני כבר מעבר לגיל הזה – הוא קצת גבוה מדי.

שי חרמש: אם יכול לבוא כאן תיקון שיוריד את הרף של 55 למשהו קצת יותר סביר שייתן תשובה לכאלה שאינם יכולים להשתלב, שלא חוזרים לחקלאות ולא יכולים להצטרף לעבודה בגיל 50 – אני לא רוצה להגיד ששוק העבודה כבר נסגר בפני גילאי 45.

שי חרמש: לא הייתי מרחיק לכת עד 45, ודאי לא הייתי מרחיק מצד שני עד גיל 55.

שי חרמש: זה הצד של המפונים.

שי חרמש: לפחות לגבי כרמיה נוצר מצב בלתי אפשרי.

שי חרמש: כולם חושבים שתוך שנתיים יוצאים, לא ייצאו גם בעוד שנתיים.

שי חרמש: קיבוץ כרמיה – שפתח את הבית, בנה את הבתים מכספו, יחד עם יזם – עומד היום כבר שלושה חודשים בלי חוזה, בלי תשלום שכר דירה, בעצם במעמד של פולשים לגבי מי שהקיבוץ צריך לראות כאחרוני הפולשים; את המפונים כבר פעם אחת פינו.

שי חרמש: ניסן סלומינסקי:

שי חרמש: ממשלת הליכוד כבר עברה מהעולם, מקווה שהיא לא תחזור.

שי חרמש: ניסן סלומינסקי:

שי חרמש: לא.

שי חרמש: אני לא בממשלת הליכוד.

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: בממשלה של היום, אתה לא בממשלה?

שי חרמש: היא לא ממשלת ליכוד.

שי חרמש: היא ממשלת שלום.

שי חרמש: אני מבקש לסיים את דבריי.

שי חרמש: מצד אחד, החוק של החקלאים – שאני מוביל אותו, ואני בעניין הזה אתן כל הסיוע.

שי חרמש: מצד שני אני אומר:

שי חרמש: גם המארחים לא יכולים לצאת בעניין הזה כשאין סעד ואין עזרה מינימלית בנושא המשפטי.

שי חרמש: תודה.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, אם לקחת את הדברים שנאמרו כאן ולנסות לרכז אותם לבעיות הבוערות ביותר ולראות איפה אנחנו יכולים לתת את העזרה שלנו ואת התמיכה שלנו – של ועדת הכספים – הייתי מדבר על שניים-שלושה מרכיבים.

זאב אלקין: הסוגיה של עלות המגרשים במקומות כמו מזרח לכיש וכמו חלוציות, היא דורשת בעיני התערבות מיידית של ועדת הכספים.

זאב אלקין: יש כאן התנהלות מאוד מאוד מוזרה – עם קביעה של דבר אחד, הליכה לדבר שני.

זאב אלקין: התחושה שלי, שכבר כל הגורמים האחרים שניסו להתערב במסגרת השתדלנית לא הועילו – אני בתוכם – ולכן הפנייה שלי אליך לנסות להשתמש בכוח המשותף שלנו כאן

זאב אלקין: כוועדת הכספים כדי לנסות להגיע לפתרון.

זאב אלקין: הנושא השני הוא הנושא החקלאי.

זאב אלקין: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

זאב אלקין: ניסן סלומינסקי:

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, אותך – כחבר במפלגה מסוימת – אני לא צריך ללמד שכוח הוא המתכון הכי בטוח לשלום.

זאב אלקין: אורי אריאל:

זאב אלקין: נושא החקלאים הוא הנושא השני – נושא כבד מאוד.

זאב אלקין: אני מחזיק בידיי התכתבות מרתקת בין שר החקלאות למנכ"ל משרד ראש הממשלה לגבי הפנייה של שר החקלאות – חברי חבר הכנסת אורי אריאל ציטט ממנה – אפשר לצטט מהתשובה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

זאב אלקין: התחושה היא שזה מבוי סתום מוחלט.

זאב אלקין: כי מצד אחד שר החקלאות שם את הנתונים, ואומר: לא נתנו לאנשים את מה שמגיע להם, נתנו להם לפעמים כ- 40% ממה שמגיע להם – גם לאלה שחזרו וגם לאלה שלא חזרו, על סמך הגורמים המקצועיים.

זאב אלקין: יש כאן מצב שמשרד החקלאות – כשהוא פועל ביוזמתו – אומר דברים מאוד מאוד ברורים.

זאב אלקין: אחר כך עונה לו מנכ"ל משרד ראש הממשלה: לא יהיה כלום – לא זה, לא זה ולא זה.

זאב אלקין: תשובה מאוד ברורה – סעיף אחר סעיף הוא אומר: לא יהיה.

זאב אלקין: למה?

זאב אלקין: מביא נימוקים ואומר: אתם בעצמכם הסכמתם לכל מה שאנחנו סיכמנו.

זאב אלקין: מההתכתבות שאני מחזיק זה לא נראה כך.

זאב אלקין: התחום השלישי אלה הם הדברים שלא באו על פתרונם המלא במסגרת החלטות של הוועדה המיוחדת.

זאב אלקין: חלקית באו – ועל כך מגיעה לוועדה המיוחדת בכלל, לצביה ולמנהלת סל"ע, תודה, ויש דברים שהתקדמו מאז שהתכנסנו כאן בפעם הקודמת – ואגב, העניין שלכם ללכת לכיוון תיעוד ושימור, אני מברך על כך בשתי ידיים ומגיע לכם על כך יישר כוח, ואני מקווה שבמאמצים משותפים – גם שלכם וגם שלנו – לקראת התקציב נצליח גם להביא סכומי כסף יותר גדולים ממה שכרגע ציינת.

זאב אלקין: מבחינת הסכומים, אלה הם הסכומים הקטנים.

זאב אלקין: הדברים הגדולים זה עלות המגרשים והחקלאים.

אביגדור יצחקי: אני מסכים לסיפה בדבריו של חבר הכנסת אלקין לגבי הנושאים הכבדים.

אביגדור יצחקי: במשך תקופה ארוכה הייתי עוזרו של חבר הכנסת אורי אריאל וניסינו לתקן כמה עיוותים גם בנושא המגורים וגם בנושא החקלאים, ועוד מעט אגע בנושא החקלאי.

אביגדור יצחקי: אני מוכרח לציין שכאשר התחלנו, בדיוק צביה התחילה את תפקידה.

אביגדור יצחקי: הנושאים שמאוד הכעיסו אותי בהתחלה ופוצצנו ישיבות על כך, היו הגישה והקונספט שגם המינהלת וגם משרד האוצר שידרו, גם משרד ראש הממשלה, אבל אני שמח שהיום האווירה לפחות היא אווירה עניינית וטובה, ומגיעות באמת ברכות על כך.

אביגדור יצחקי: אנחנו רוצים את המתיישבים האלה במזרח לכיש, מצד אחד; אנחנו רוצים לפתור את בעיית המפונים, מצד שני, ולסיים את הבעיה הזאת כך שאנשים יתחילו לבנות את ביתם.

אביגדור יצחקי: זאת פשוט שערורייה מאין כמוה, שאתה כיושב-ראש ועדת הכספים צריך להפעיל את מלוא המנוף שיש לך, במיוחד לקראת תקציב, ולגמור את העניין הזה.

אביגדור יצחקי: גם צורת ההענשה הזאת לא מקובלת עלי, ודאי לא במישור הציבורי וגם לא במישור האתי.

אביגדור יצחקי: הנושא השני הוא נושא החקלאים.

אביגדור יצחקי: כשאני ראיתי את הדברים בזמנו, וגם כרואה-חשבון, יש עיוות בחקיקה הראשונית, אין לי ספק בכך.

אביגדור יצחקי: כי אמרו: ניתן לכם מה שזה שווה שם בגוש קטיף.

אביגדור יצחקי: אבל יש שוני, ומדובר על משהו אחר לחלוטין.

אביגדור יצחקי: בדיון שהיה עם ראש הממשלה, ראש הממשלה גילה הבנה לעניין הזה, והוא גילה הבנה גם לכך שהתנאים לגמרי השתנו וגם לכך שיש פה אובדן של לקוחות ויש פה אובדן של עונות.

שי חרמש: תנאי גידול אחרים.

אביגדור יצחקי: אבל, אחד הדברים שלגביהם הוא גילה הכי הרבה הבנה הוא לכך שיש מתיישבים שהיו בגיל מסוים כאשר הקימו את המערך החקלאי שלהם בגוש קטיף, והיום אין להם את הכוח הזה כי הם עברו כבר את הגיל.

אביגדור יצחקי: ניסן סלומינסקי:

אביגדור יצחקי: לכן, הוא אמר במפורש, בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים, שאותם אנשים שהגיעו למצב שהיכולת שלהם – בגלל הגיל ובגלל הבריאות – היא הרבה יותר בעייתית, ללכת לקראתם ולפצות אותם כי הם לא יחזרו באמת להיות חקלאים.

אביגדור יצחקי: בתחילה, מנכ"ל משרד ראש הממשלה הסכים לכך ורצה ללכת לפתרון הזה, אבל לאחר מכן הוא נסוג בו כי הוא הבין את המשמעויות.

אביגדור יצחקי: לפי דעתי, גם אם מדובר בכסף שהוא כבד – זה כלל לא משנה.

אביגדור יצחקי: צריך לגמור את הבעיה הזאת על-פי כללי המקצוע האמיתיים ולא לפי שום דבר אחר.

אביגדור יצחקי: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

אביגדור יצחקי: אורי אריאל:

אביגדור יצחקי: יש ויכוח על הפתרונות.

אביגדור יצחקי: אני חושב שההקמה של ועדת המשנה – שאתה תתייחס אליה ודאי מייד – חשובה.

אביגדור יצחקי: ועדת המשנה חייבת לשבת עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה – בסוף, הדברים אצלו, ועם כל הרצון הטוב של מינהלת סל"ע, מה שהיא יכולה לעשות בכלים שלה, ועדה מיוחדת או כל דבר אחר, היא עושה – יש דברים שהיא לא מסכימה להם, יש ויכוח – בסוף, הדברים הם אצל רענן דינור.

אביגדור יצחקי: אני רוצה לבקש ממך בכל מקרה – ללא קשר להקמת ועדת משנה – שאתה תקבע ישיבה עם צוות מצומצם – אני אשמח להשתתף בישיבה הזאת – לגבי הבעיות שעלו פה, כאשר אני חושב שבסך הכול יש הסכמה שהן ראויות להתייחסות נוספת ושונה, גם אם יש כעת ויכוח על כמה זה בדיוק.

אביגדור יצחקי: היו"ר סטס מיסז'ניקוב:

אביגדור יצחקי: לסיכום – אני אמרתי בפתיח שהקמת ועדת משנה זה כלי, זאת לא המהות, ואתה אמרת כעת משפט מאוד נכון, מה שחשבתי עליו כבר בתחילת הישיבה.

אביגדור יצחקי: לכן, אני חושב שוועדת המשנה הכי טובה זאת מליאת הוועדה.

אביגדור יצחקי: אני לא רוצה לבזר את הכוח ולהשתמש דווקא בכוח של מליאת הוועדה כלחץ על הממשלה כדי לפתור את הבעיה.

אביגדור יצחקי: מה שאני מציע, חבר הכנסת אריאל – אנחנו די מיצינו את הדיונים בפורום גדול.

אביגדור יצחקי: הגיע הזמן, בעיתוי הנכון – ופה אני מתחבר לדבריו של חבר הכנסת אלקין ולדבריו של חבר הכנסת יצחקי – הגיע זמן לשיחות יותר אינטימיות עם האנשים הרלוונטיים, שיבינו את המסר.

אביגדור יצחקי: אבל בכל מקרה, תראו במליאת הוועדה כוועדת משנה לכל עניין וצורך, ואנחנו נמשיך לדון.

צביה שמעון: רק תנו לנו מראש להתכונן.

צביה שמעון: היו"ר סטס מיסז'ניקוב: