ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 396, 2007-11-12 10:15

גלעד ארדן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא תקנות הנמלים (מעגנות).

גלעד ארדן: פנה אלינו סגן ראש הממשלה, השר לתחבורה ובטיחות בדרכים שאול מופז שמבקש להסדיר את פעילותן של עשר המעגנות המיועדות לעגינתם של כלי שיט קטנים ופועלות היום במדינת ישראל.

גלעד ארדן: אני מבקש מנציגת משרד התחבורה לתת סקירה לגבי המצב ומה התקנות מבקשות להסדיר.

רננה שחר: כמו שאמרת יש עשר מעגנות, צורפה לכם טבלה של המעגנות וקיבולת העגינה שלהם והעגינה של כלי השיט.

רננה שחר: כל המעגנות בישראל מוכרזות כנמל מכוח פקודת המלים.

רננה שחר: הכרזת הנמל פירושה שחלים במקום פקודת הנמלים והתקנות לפיה, במקרה הזה רק פקודת הנמלים כי מעולם לא הותקנו תקנות להסדרת הפעילות במעגנות.

גלעד ארדן: אז מכוח מה הופעלו שם דרישות או כללים?

רננה שחר: מכוח פקודת הנמלים עצמה.

רננה שחר: יש שם עניינים אופרטיביים כמו ניהול תנועת כלי השיט בנמל, זה מכוח סעיף 36 לפקודה, ואז את מנהלי המעגנות הסמכנו בדרך כזו או אחרת לנהל את תנועת כלי השיט במעגנה.

רננה שחר: באופן כללי ההסדרים המוצעים כאן אינם מוסדרים היום.

רננה שחר: המצב הוא שאין הסדרה במעגנות אלא מכוח דינים כלליים, לא של חובות מפעיל המעגנה כלפי המשיטים, לא של התנהגות המשיתים, אחת הנורמות החשובות ביותר עבורנו היא זה שאסור לעגון במעגנה בלי כושר שיט, בלי רישיון שיט, או בלי היתר שיט, כלי שאינו כשיר לשיט ודברים כאלה פשוט אינם מוסדרים.

רננה שחר: בשנת 96 היה בג"צ חורש שהיה לגבי השאלה לגבי מרינת אילת.

רננה שחר: מרינת אילת גבתה דמי עגינה, זה הדבר שיאכטיונר משלם עבור שירותי עגינה באמצעות חוזה העגינה שלו עם המרינה והמשיטים טענו שמרינה אילת לא זכאית לגבות דמי עגינה בגלל ששר התחבורה מוסמך להתקין תקנות בנושא של אגרות.

גלעד ארדן: למה לא מוסמכת לגבות?

רננה שחר: כי כאילו כתוב בפקודת הנמלים ששר התחבורה מוסמך להתקין אגרות עגינה והוא לא התקין.

רננה שחר: אמרו, אגרות עגינה זה משתלם למדינה מה פתאום שהמרינה תיקח את דמי העגינה אליה.

רננה שחר: בבג"צ חורש נקבע שאין מניעה, המרינה מספקת את השירותים והיא זכאית לקבל מחיר על שירותים שהיא מספקת וגם נאמר שיש צורך דחוף להסדיר את נושא התקנות של המעגנות, זה היה ב- 96.

רננה שחר: מאז היינו פה ב- 2001 עם הצעת תקנות, כשוועדת הכלכלה בראשות פורז שלחה אותנו לעשות הרבה התייעצויות.

רננה שחר: מ- 2001 עד היום נעשו התייעצויות עם כל עשר הרשויות המקומיות שבשטחן יש מעגנות, עם הגופים שמפעילים את המעגנות ועם כלל משרדי הממשלה שעוסקים בתחום המעגנות.

גלעד ארדן: תודה לאל שאין יותר מעגנות, תארי לך שהיו עשרים מעגנות, הייתם חוזרים אלינו ב- 2014

מורדי חבר: אולי צריך, חסר, עם הגידול בארץ שיש לכלי שיט אין מקומות עגינה.

גלעד ארדן: יש גידול?

מורדי חבר: קרוב ל- 7% בשנה, ואין להם מקומות עגינה.

מורדי חבר: אזרחים ישראלים.

גלעד ארדן: יכול להיות שבמדינת ישראל כולם מבינים בתחבורה יותר מאשר משרד התחבורה מבין בתחבורה.

רננה שחר: בכל מקרה נערכו התייעצויות מאד מקיפות לגבי התקנות, אני רק אגיד לגבי הקונספט של התקנות.

רננה שחר: בתקנות יש אדם שאנחנו קוראים לו מנהל המעגנה ומנהל המעגנה הוא עובד של מפעיל המעגנה.

רננה שחר: זאת אומרת הגוף שמחזיק את המעגנה ומפעיל אותה.

רננה שחר: מנהל המעגנה אינו עובד ציבור.

רננה שחר: היו שנים שמשרד התחבורה ניסה להשיג תקן של מנהל מעגנה לכל מעגנה.

רננה שחר: כל שנה הולכים למשרד האוצר מנסים להשיג תקן, ולא מצליחים.

רננה שחר: הבנו שתקן למנהל מעגנה שלטוני לא יהיה, לכן מנהל המעגנה בתקנות האלה הוא אדם פרטי ולא שלטוני.

יצחק זיו: המעגנה זה משהו פרטי?

רננה שחר: היא לא מוחזקת על ידי הממשלה, היא מוחזקת בדרך כלל על ידי חברות עירוניות או זכיינים של חברות עירוניות.

מורדי חבר: להוציא את הקישון בחיפה, אותה אני מנהל.

רננה שחר: אין אחידות, יש כל מיני דגמים.

יצחק זיו: איך המכס עובד בכל המקומות האלה?

רננה שחר: יש רק מעט מעגנות שפתוחות לשיט בין לאומי, אילת, אשקלון תל אביב הרצליה וחיפה.

יצחק זיו: גם שם זה פרטי?

רננה שחר: כל אחד זה משהו אחר, בגדול זה או העירייה, חברה של העירייה, זכיין של העירייה ודברים מהסוג הזה.

רננה שחר: בכל מקרה למנהל המעגנה אין סמכויות שלטוניות יש להם סמכויות שאנחנו רואים בהם סמכויות תפעוליות, עבדנו יחד עם משרד המשפטים על הנושא הזה.

גלעד ארדן: מי ממנה אותו?

רננה שחר: השר על פי המלצת מפעיל המעגנה.

גלעד ארדן: לצורך העניין, החברה הכלכלית באשקלון באה לשר ואומרת שהיא רוצה את משה כהן להיות מנהל המעגנה והשר יכול לאשר אותו או לא, ובלבד שאם הוא לא מאשר אותו אני מניח שצריכה להיות לו סיבה טובה.

גלעד ארדן: אני רוצה שיהיה ברור שזה לא כר למנויי מקורבים של שרי תחבורה.

גלעד ארדן: היוזמה למינוי, הפרסונה היא פרסונה שמוצעת אך ורק על ידי מפעיל המעגנה והשר יכול לאשר או לדחות וזה עומד במבחני הסבירות, אותו אישור לאשר או לדחות.

רננה שחר: ויש דרישה שאותו אדם יהיה בעל הכשרה וידע מספיקים בתחום הימי לפי אמות מידה שהציב הממונה על הנמלים.

גלעד ארדן: הוא עוד לא פרסם, אם התקנות יעברו הוא יפרסם.

גלעד ארדן: אני אאפשר הערות כלליות לגבי התקנות, לא לרדת בפירוט כי אנחנו נקריא תקנה תקנה ועל כל תקנה יהיה דיון והצבעה.

גיורא קידר: שמי גיורא קידר הייתי מנהל המעגנה במשך 15 שנה, למעשה מנהל המעגנה הראשון בתל אביב ואני שיט 40 שנה חבר הפורום לקידום השיט ועוסק בביטוח.

גיורא קידר: הערה כללית, בהתייעצויות לקביעת התקנות האלה, למיטב ידיעתי נציגי המשתמשים לא הוזמנו.

גיורא קידר: קיבלנו את המוצר מוגמר אנחנו מברכים עליו מאד, אנחנו חושבים שהתקנות חייבות להיכנס כמה שיותר מהר כי המצב היום הוא בלתי נסבל.

גלעד ארדן: אתה עוסק היום בתחום?

גיורא קידר: היום אני חבר בפורום ושיט פעיל.

גיורא קידר: היום יש מצב בו גופים מסחריים קבלו זיכיונות וקיבלו מהמדינה שטח, קיבלו ים והתחייבו לתת שירותים והשירותים שניתנים הם ברמה בלתי מספקת עד כדי סיכון חיי אדם במקרים ספציפיים.

גיורא קידר: לכן חייבים להכניס את זה כמה שיותר מהר, לטעמנו יש נקודות שלא באו לידי ביטוי בנושא של חובות המפעיל.

יצחק זיו: האם מנהל מעגנה חייב להיות בעל רישיון שיט.

רננה שחר: בעל תעודת משיט.

מורדי חבר: זה לא כתוב בשום מקום, לא כתובה דרגה ימית.

גלעד ארדן: היא אמרה שברגע שהתקנות יעברו הם יפרסמו מהם הדרישות והקריטריונים כי השר אמור לאשר או לא לאשר את מי שהומלץ על ידי המפעיל.

גלעד ארדן: הייתי מבקש לדיון הבא דברים שאתם סבורים שצריכים להיות - - -

גיורא קידר: הכנו.

גלעד ארדן: חבל שלא הפצתם לנו לפני הדיון.

גיורא קידר: אם היו מזמינים אותנו מראש, כבר היינו מגיעים ברוב הדברים לסיכום עם משרד התחבורה.

גלעד ארדן: אלינו לוועדה ידעתם שאתם מוזמנים, הייתם יכולים להפיץ את זה קצת לפני.

גיורא קידר: קיבלנו את ההזמנה זמן קצר מאד לפני הישיבה.

גלעד ארדן: הגעתם בהרכב יפה יחסית להתראה הקצרה.

גיורא קידר: חלק הגיעו בגלל הנושא הקודם.

הילל רשף: שמי הילל רשף, מנהל המרינה באשקלון, התקנות האלה במשא ומתן בין פורום מנהלי המרינות בארץ ובין משרד התחבורה מזה שבע שנים.

גלעד ארדן: תמו שבע השנים הרעות.

הילל רשף: יכול להיות.

הילל רשף: הבעיה שלנו מלכתחילה הייתה כפי שהציגה רננה, של מתן סמכויות שלטוניות לגופים מסחריים.

הילל רשף: אני מייצג אותי בלבד, את המרינה באשקלון בלבד, למרות שיש לנו מה להגיד על התקנות אנחנו עדין חושבים שיש התערבות של משרד התחבורה בניהול המסחרי שלא אמורה להיות להם.

הילל רשף: לדוגמא, לגבי הקמת עסקים בתחום המרינה, הממונה על הנמלים אישר כי השירות שניתן במסגרת העסק תואם את אופי פעילותו.

הילל רשף: אנחנו לא חושבים שמתפקידו של משרד התחבורה לקבוע את אופי הפעילות של העסק.

הילל רשף: מעבר לזה, גם בהתייעצות עם הקולגות שלי, אנחנו חושבים שחשוב להעביר את התקנות האלה, אנחנו מסכימים לחלק הארי שלהם ופועלים כרגע בואקום תקנוני שמקשה עלינו את התפעול.

הילל רשף: אנחנו מברכים על התקנות ומבקשים שיעברו במידת האפשר מהר, בתקווה שנוכל לעשות מקצה שיפורים מאוחר יותר.

זאב פיש: שמי זאב פיש, מפקח ארצי לבריאות הסביבה במשרד הבריאות.

זאב פיש: אני מברך על התקנות הגיע זמן לשבע השנים הטובות.

זאב פיש: יש לי הערה כללית שאני מניח שאם אדוני מתכנן לעבור סעיף סעיף, אני מניח שההערה תעלה.

זאב פיש: ההערה כללית, יש אישור גורף לגבי מנהל המעגנה לגבי כל מיני פעילויות בין השאר על הדיג, על אישור של מתקן שפכים ועל ספינות עינוג, לפי ההגדרה המקצועית של רישוי העיסוקים, הכוונה לספינות הימורים, ורישוי עסקים של מיני פעילויות שקיימות במעגנה.

זאב פיש: לכן אני חושב שאפשר לתת הערה כללית שתפתור את סוגיות שציינתי שבפעילות שמוגדרת לפי צו רישוי עסקים של משרד הפנים, שלא נמצא פה כרגע, אני נותן את האישור הרלוונטי, פעם זו הגנת הסביבה פעם זה משרד הבריאות ופעם זו רשות מקומית, לאשר את הפעילויות האלה וזה ייתן מענה על כל השאלות.

גלעד ארדן: זה יוכפף לדרישות שיש בצו רישוי עסקים?

גלעד ארדן: במשרד התחבורה אומרים שזה מופיע.

זאב פיש: כתוב מנהל המעגנה מאשר.

זאב פיש: רשות מקומית לא תאשר רישיון עסק אם זה לא מופיע כפריט בצו רישוי עסקים, אני יודע מה אני אומר.

גלעד ארדן: תחפשו בינתיים את המענה.

אגרון זיסו: שמי רוני, מנהל אגף מעגנות ברשות הספנות והנמלים.

אגרון זיסו: לצורך הדוגמא שנתת על השפכים, מפעיל המעגנה רשאי לתת, וכתוב במפורש, שפכים המצויים בכלי שיט יוזרמו למתקנים, שייעד לכך מנהל המעגנה בתנאים ובמועד כפי שיורה, הוראות מנהל המעגנה לפי תקנת משנה זו נתנו לפי הנחיות המפקח למניעת זיהום ים, כתוב בהגדרות שזה המשרד לאיכות הסביבה, ולפי רישיון העסק של מפעיל המעגנה.

אגרון זיסו: רישיון העסק הוא בהתאם לתנאי רישיון העסק, כפי שכתוב, זה לא שהוא ממציא את התנאים.

זאב פיש: אני רוצה לחבר בין הדברים, אני יושב בוועדה בין משרדית של רישוי עסקים ולא כל הפעילויות שיש כאן מופיעות בכלל בצו.

זאב פיש: אז אם ייאמר כאן בפרוטוקול שחלק מהפעילויות שמחייבות רישוי עסק ולא מופיעות כאן, להכניס את זה לצו, זה כל מה שאמרתי.

זאב פיש: זה לא מעניינה של הוועדה הזו אבל שתהיה הערה שתעזור לי לקדם את הנושא הזה בוועדה הבין משרדית.

רננה שחר: אתה רוצה לשנות את צו רישוי עסקים.

זאב פיש: ממש לא.

זאב פיש: צו רישוי עסקים הוא צו שמתעדכן כל שנתיים, זה לא חוק רישוי עסקים, זה צו רישוי עסקים.

זאב פיש: חלק מהפעילויות בו חייבות להיכנס כפריטים.

גלעד ארדן: נגיע לסעיף הזה ונדון בזה.

בלה שיק: בלה שיק, מזכירת ארגון דייגי ישראל.

בלה שיק: אנחנו רוצים להעיר שהתקנות האלה, בפרט תקנה 8(ג) הן באות לסכל אפשרות של כלי דיג לעגון באותן מעגנות שבהם זה אמור לחול, וזה למרות שענף הדיג הימי סובל ממחסור חמור במקומות עגינה ובניגוד להמלצות שתי ועדות שפעלו בנושא, אחת משנת 95 שהמליצה במפורש להקנות אישור לבניית מרינה והקצאה 5% לשטח עגינה לכלי שיט וועדת שבח, ועדה לבחינת ענף הדיג בישראל, שסיימה עבודתה בשנה שעברה והמליצה על מרינות כפתרון לבעיית העגינה בעיקר בדרום הארץ.

מורדי חבר: אני גם מאד מברך על התקנות האלה, אם הן תתקבלנה הם יוסיפו הרבה מאד גם לסדר, גם לארגון וגם לניהול המעגנות וכלי השיט.

מורדי חבר: הדרישות והתשתיות שחייב להקים אותם מפעיל המרינה מעלות את רף הבטיחות במעגנות, מה שלא קיים היום, בצורה מהותית ולהוציא דברים קטנים מכללה אני חושב שאלה תקנות מאד טובות.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: משרד החקלאות.

אורן סונין: דבר ראשון, מכיוון שאנחנו מנהלים בפועל מרינה בכנרת ולא היינו שותפים לדיון, אנחנו מבקשים שאם וכאשר יתקבלו התקנו האלה, מכיוון שמתבקשים לתת שירותים שלא קיימים במעגנה שאנחנו מנהלים, שיינתן לנו זמן סביר על מנת להיערך.

גלעד ארדן: אין להם בעיה עם זה אבל מה אתה אומר על הדייגים.

אורן סונין: מה שקורה בתקנות האלה הוא שמשרד ממשלתי בא להנציח מצב של אפליה לרעה של ציבור הדייגים על פי תקנות.

אורן סונין: כשבונים מרינות בעולם נהוג לבדוק מיהם הדייגים שהשתמשו באותו שטח או אזור שבו נבנית מרינה ומזמינים אותם כאורחי כבוד ראשונים לעגון במרינה.

אורן סונין: אנחנו מבקשים, אם לא להזמין אותם כאורחי כבוד, לפחות לתת להם זכויות שוות לכל אזרח בישראל, לאפשר לעגון במרינות ולא להפלות אותם על בסיס מקור הפרנסה שלהם.

משה כחלון: צריך לתת להם עדיפות, זו עבודה שלהם לאחרים זו הנאה.

גלעד ארדן: גם ג'ורג' בוש לא מתפרנס מזה.

גלעד ארדן: ..

אורן סונין: אם תקבלו את ההמלצות שלנו אני אבקש להגדיר מהו דיג, אני מדבר על אנשים שמתפרנסים מדיג ולא אנשים שעושים דיג לשעות הפנאי.

יצחק זיו: אם הוא גמלאי זה ריפוי בעיסוק.

גלעד ארדן: אפשר להגדיר את זה שזה אדם שזהו העיסוק המרכזי שלו.

אורן סונין: ניתן להגדיר את זה על סמך רישיונות שאנחנו נותנים לדייגים.

גלעד ארדן: אני כבר אומר למשרד התחבורה שיהיה לנו רצון עז לעזור לדייגים בעניין הזה, לפחות לאלו, כמו שאמר חבר הכנסת כחלון, שזה מקור פרנסתם, תחשבו על דרך לדיון הבא, אולי תבואו בדברים עם משרד החקלאות לעגן הקצאה לנושא הזה.

אגרון זיסו: אין איסור עגינה, זה לא מדויק.

אגרון זיסו: אין איסור עגינה לדיג בשום מרינה, מי שקבע את התקנות לא קבע איסור.

אגרון זיסו: יש איסור על דיג בתחום המעגנה וזה אין סיכוי שנשנה, זה ברור גם לאגף הדיג, כי זה מסכן את כלי השיט.

אגרון זיסו: אנחנו אומרים דבר ראשון אסור לדוג, דבר שני, במרינות ובמעגנות שהם לדיג במקור, כמו למשל קישון, יפו, עכו, מותר גם לפרוק ציוד דיג.

אגרון זיסו: במרינה תיירותית שלא הייתה מעגן דיג, אסור לפרוק ציוד דיג.

בלה שיק: הנוסח של לא יפרוק אדם דגים או ציוד דיג, אנחנו לא מתנגדים לדיג במעגנות אבל להגיד שדיג לא יפרוק במעגנה זה כמו להגיד שספינת דיג לא תיכנס למעגנה.

בלה שיק: אני רוצה להמחיש שבזמן המלחמה, דייגי קישון ביקשו ממעגנות בדרום מפלט ונענינו בסירוב וחלק מהדייגים - - -

קריאה: את לא מדייקת, אתם נהניתם.

בלה שיק: נכון אמרתם תיכנסו, אבל אל תפרקו פה דגים.

קריאה: כדי שלא יסריחו לנו את המרינה.

משה כחלון: מה אתם רוצים, שהדגים יסריחו בסירות?

בלה שיק: זו עלילת שווא, בנמל יפו למשל, מפתחים אותו לתיירות וזה לא מסריח לאף אחד.

גלעד ארדן: מקובל עליכם שזה לא בכל המרינות.

בלה שיק: במפורש לא, המרינות באשקלון ובאשדוד ריקות יותר מ- 50% - - -

גלעד ארדן: בהרצליה זה מתאים לפריקת דגים?

משה כחלון: זה שאומרים בנמל טבריה יפו עכו והמעגן ריק הם לא עושים טובה לאף אחד, זה מעגני דיג, רוצים שגם שם לא יפרקו, יגיעו עם הספינות הביתה?

בלה שיק: מה קורה באילת?

בלה שיק: באילת יש היום סירות דיג ואין מקום אחר לעגון באילת.

בלה שיק: להפקיד את הסמכויות האלה למנהלי מרינות שהיום יש אחד ומחר אחר, הדיג זה עסק שמושקע לעשרות שנים.

גלעד ארדן: אין ספק שככל שמדובר בפגיעה בחופש העיסוק זה צריך להיות מוגדר בצורה ברורה בתקנות אני מציע שתשבו עם משרד החקלאות ונציגי ארגון הדיג תנסו להגיע לנוסח מוסכם.

אגרון זיסו: רק לדייגים יש זכויות יתר במרינות, הוא מקבל רציף ומשלם עשירית מכלי שיט אחר, הם משלמים עשירית מטנפים את המרינה והורסים תשתיות.

משה כחלון: איך אתה יודע מי זה?

משה כחלון: אולי יש מישהו שכן מנקה אחריו?

אגרון זיסו: אני מסתובב במרינה כל יום ורואה את זה.

גלעד ארדן: הם יצטרכו לנקות ואם לא, יהיה להם קנס גדול.

ראובן אברמוביץ: הנמל יפו יש חלק נכבד, יותר מ- 50% לדייגים.

ראובן אברמוביץ: הם עוגנים שם באופן מסודר.

ראובן אברמוביץ: אנחנו עכשיו בבניה מחודשת של כל המרינה הם שותפים לבניה, משפצים להם שם על חשבון הנמל במבנים במתקנים - - -

משה כחלון: הם מטנפים?

ראובן אברמוביץ: הם מטנפים והם בסדר גמור, אנחנו מנקים יחד אתם.

משה כחלון: תשובה של פוליטיקאי.

איזי סויסה: אני רוצה לברך על היוזמה בשם הפורום לקידום השיט.

איזי סויסה: הגיע הזמן להסדיר את זה.

גלעד ארדן: אני מקווה שלא תאריכו.

איזי סויסה: להפך, אנחנו רוצים לקצר.

איזי סויסה: הערה קצרה בעניין הדייגים.

גלעד ארדן: זה קשור אליך?

איזי סויסה: בוודאי כי אם יעגנו ספינות דיג במרינה בהרצליה למשל, אני לא חושב שמתכוונים שספינות דיג ייכנסו למרינה בהרצליה ויפרקו ציוד דיג ורשתות ודגים בתוך המרינה בהרצליה.

גלעד ארדן: אף אחד לא רוצה שיהיה לאבישי ריח בנעלים.

איזי סויסה: אני חושב שלא זו הייתה כוונת המשורר, חוטאים למטרה אם מבקשים את זה.

איזי סויסה: צריך להגדיר באיזה מעגנות זה כן ניתן ובאיזה לא וככה פותרים את העניין.

איזי סויסה: אני חושב שלדייגים מגיע וראוי שיהיה להם מקום נכון וטוב לעגון.

גלעד ארדן: יש ייחודיות להרצליה על פני מעגנה באשדוד?

איזי סויסה: בוודאי, המרינות בהרצליה, בתל אביב, באשדוד ובאשקלון אלה מרינות של תיירות שיט.

איזי סויסה: לעומת נמל יפו או עכו שהם מרינות שבנויות להחיל פעילות של דיג.

איזי סויסה: בנמל יפו יש מבנים שמחילים בתוכם את הרשתות, את הציוד של הדיג ואת כל התעשייה שנמצאת מאחורי הקלעים של הדיג.

איזי סויסה: למרינה בהרצליה אין את התשתית הזו.

גלעד ארדן: היא יכולה לפתח

איזי סויסה: בוודאי שהיא יכולה תלוי מה אתה רוצה שהיא תפתח.

איזי סויסה: שתפתח תשתית של תיירות ימית או תפתח תשתית של דיג וזו שאלה שראויה להכרעה שלכם.

איזי סויסה: לגבי התקנות באופן כללי, התקנות האלה מאד טובות, הן מכסות חלקים גדולים מהדברים שנדרשים להתייחסות של הוועדה.

איזי סויסה: הן רק פחות מתייחסות לחובת של המרינות בתמורה לזכות שהם מקבלים.

איזי סויסה: אם מקבלים את הזכות שהם מקבלים, הם מקבלים על עצמם זכות להיות מנהלי מעגנה, זכות לתת את השירות הזה בתמורה הם צריכים להתחייב לעניות דעתי לרמה מסוימת של שירות.

איזי סויסה: הם צריכים להתחייב שיהיה עומק מסוים במרינה מוגדר בחוק.

איזי סויסה: הם צריכים להתחייב שמרינה תהיה פתוחה 24 שעות ביממה.

איזי סויסה: המשמעות של 24 שעות ביממה היא משמעות מאד גדולה מבחינתם שצריך להפעיל אנשים וצוותים 24 שעות ביממה.

איזי סויסה: חלק גדול מהמרינות סגורות רוב שעות היום.

גלעד ארדן: יש פרק שלם על החובות, מה שחסר תציעו לנו להוסיף.

מורדי חבר: מעניין אם רוצים לשלם ככה את דמי העגינה בהתאם לרצונות של הדברים.

אמיר צינדר: שמי אמיר צינדר, מנהל מרינה הרצליה.

אמיר צינדר: גם אני מברך את רספ"ן על התקנות, אני שותף בזה מעל שלוש שנים, יש לי כמה הערות לגבי כמה נושאים.

אמיר צינדר: בנושא התשלומים, מתערבים בנושא הכלכלי של המרינות, אני חושב שזה צריך לעבור שינוי.

אמיר צינדר: לא צריך לקבל אישור של הממונה על הנמלים להוציא סירה שלא משלמת.

אמיר צינדר: אני מוכן ליידע אותו להתייעץ אתו לדווח לו אבל לא לחכות לאישור על כל דבר, בשביל מה מינו אותי למנהל?

אמיר צינדר: בשביל שעל כל דבר אני אצטרך לרוץ אחרי הממונה על הנמלים ולהגיד שלא שילמו לי.

גלעד ארדן: תוך שבע שנים תהיה לך החלטה סופית מהממונה אם לאפשר או לא.

רננה שחר: היום פונים לבית משפט.

גלעד ארדן: היום זה בית משפט?

גלעד ארדן: השאלה מי הולך לבית המשפט?

אמיר צינדר: אני הולך לבית משפט.

אמיר צינדר: זכיתי בשני משפטים.

גלעד ארדן: זה עדין הליך מקוצר יותר מבית משפט.

מורדי חבר: אני מחכה ארבע שנים להחלטה של בית משפט בעניין הזה.

אמיר צינדר: בכל מקרה הולכים לבית משפט אבל כדי להוציא את כלי השיט שעומד לי במעגנה ולא משלם לי כסף אני שם אותו ביבשה ואני כן גובה ממנו כסף ועד שיגיע המשפט הוא על היבשה ואני יכול לנצל את המקום שלו בצורה אחרת.

גלעד ארדן: אני לא יודע אם אני יכול להחליט פה על עשיית דין עצמי של בעל המרינה, זה מצריך בחקיקה ראשית.

אמיר צינדר: זו התערבות בעניינים כספיים של החברה.

גיורא קידר: זה לא התערבות בעניינים כספיים כי גם כשאדם חייב לך כסף אתה לא יכול ללכת ולנער אותו כדי שיחזיר לך.

גלעד ארדן: אם אדם נכנס אליך הביתה, רק ב-30 יום הראשונים אתה יכול להוציא אותו בכוח משם, אבל לאחר 30 יום אתה צריך לפנות לבית משפט.

גלעד ארדן: זה נקבע בחקיקה ראשית של הכנסת כדי לאפשר לך את זה אז.

אמיר צינדר: קרה לי מקרה כזה.

גלעד ארדן: אבל פה זה תקנות.

גלעד ארדן: אין לך חוק ראשי שמאפשר לך להעיף אותו משם.

גיורא קידר: בדרך כלל כשמגיעים למצב כזה יש גם בעיה בטיחותית רצינית מאד.

גיורא קידר: כלי שלא משלם הוא בדרך כלל במצב כזה שהוא אוטוטו טובע והוא גם לא שם משאבת שיפוליים כי לא אכפת לו מכלום, אז זו בעיה

אמיר צינדר: המרינה בהרצליה לא יכולה לקבל ספינות דיג, היא לא בנויה.

גלעד ארדן: אין שם מסעדות דגים?

אמיר צינדר: יש אבל היא לא בנויה לעגינה של כלי שיט ולפריקת דגים.

גלעד ארדן: מה קורה בכל העולם?

אגרון זיסו: יש נמלי דיג, יש מרינות תיירותיות ויש משולב.

לאה ורון: במרינות התיירותיות הדייגים לא פורשים את מרכולתם במרינה?

אגרון זיסו: יש משולבות יש תיירותיות ויש רק נמלי דיג.

אגרון זיסו: גם בארץ ביפו זה משולב, עכו משולב, זה בנוי לזה.

גלעד ארדן: האם קבעתם על מסלול שתכריזו על כל מרינה מה האפיון שלה ולפי זה היא תצטרך להקצות או לא להקצות.

אורן סונין: זה ידוע, זה לא משהו שהמצאנו עכשיו.

גלעד ארדן: מה זה ידוע?

גלעד ארדן: מחר בבוקר יגיד מישהו מהם שלא בא לו.

אגרון זיסו: זה מופיע פה.

אגרון זיסו: לצורך העניין עיגנו את המעגנות שידועות כמעגני דיג, שבהם יש זכות לפריקת ציוד דיג ודגים.

גלעד ארדן: איזה מעגנות עיגנתם?

אגרון זיסו: את אלה שהיום הם מעגני דיג, יפו עכו קישון וטבריה.

אורן סונין: כולם מעגני דיג ומרינות משולבות, זה לא שזה רק מעגנה של דיג.

אורן סונין: אנחנו לא אומרים להפוך את המרינות שנחשבות תיירותיות, אני כל הזמן שומע שתיירות זה נוגד דיג, בים תיכון תיירות ודיג הולכים ביחד ואם רוצים ניתן לשלב גם מספר מצומצם של כלי שיט שעוסקים בדיג בתוך מרינה תיירותית, זה רק מעלה את הביקוש לבקש במקומות האלה.

אורן סונין: זה אולי לא כל כך נחמד למי שגר אבל אנחנו כרגע מדברים על המרינות.

אורן סונין: מה שאנחנו מבקשים זה לא להפוך את המרינות למעגנות דיג, אם תסתכלו בטבלה שלפניכם לא חסרים מקומות עגינה ואני לא חושב שזה ראוי שבמצב שבו יש כל כך הרבה מקומות עגינה פנויים, שלא תינתן אפשרות לעגון, נגיד שלפחות 10% ממקומות העגינה יוקצו לטובת דייגים.

גלעד ארדן: גם אם זה בלי פריקה?

אורן סונין: אם אלה דייגים הם צריכים לעסוק בעבודת דיג.

אורן סונין: ניתן להקצות להם, הם לא חייבים להתפזר על כל המרינה, ניתן להקצות להם רציף שרק שם יעשו את הפעילות שלהם זו לא הולכת להיות השתלטות על כל המרינה.

אורן סונין: ההתנגדות פה מאד חריפה אבל לא עניינית.

אורן סונין: הסיבה להתנגדות היא לא בגלל חוסר אפשרות לעגון או חוסר אפשרות לתת שירותים, אנחנו לא מבקשים שירותים מיוחדים, ניתן לתת את השירותים המינימאליים אם רוצים, ההתנגדות היא לא על בסיס מקצועי וענייני, יש סיבות אחרות להתנגדות.

גלעד ארדן: עד היום נתנו להם להיכנס?

גלעד ארדן: למה הם לא עתרו לבג"צ עד היום.

אורן סונין: נכון להיום יש הסכמה שבשתיקה שדייג, אם לא יגלה שהוא דייג, או לא יראה את ציוד הדיג שלו ייתנו לו אפשרות לעגון בתנאי שלא יעשה הרבה רעש ולא יוציא את ציוד הדיג שלו ברבים.

אורן סונין: זה נעשה למשל בהרצליה.

אורן סונין: באשקלון יש מספר דייגים שעוגנים ברשות של מנהל המרינה, באשדוד יש התנגדות נחרצת אף על פי שיש מקורבים כאלה ואחרים שכן עוגנים שם, זה לא מוסדר.

אורן סונין: אנחנו מבקשים להסדיר את זה במסגרת ההסדרה הזו...

אורן סונין: אם אומרים שאין מקום - -

גלעד ארדן: במסגרת ההסדרה כדאי שהממשלה תסדיר בינה לבין עצמה מה היא רוצה ואז הוועדה תוכל להחליט אם היא מקבלת את עמדת הממשלה כשעמדת הממשלה סותרת קשה לנו להחליט..

בלה שיק: אני רוצה להפנות את תשומת הלב למרינה באילת.

בלה שיק: יש מספר דייגים שאין להם מקום אלטרנטיבי לעגינה.

הלל רשף: לנושא הדיג, יכול להיות שמחפשים פתרון לבעיה שלא קיימת.

הלל רשף: עד היום לא שמעתי על אף דיג שאין לו מקום לעגון.

הלל רשף: מאחר ומשרד החקלאות לא מנפיק רישיונות חדשים לספינות דיג גדולות, אלא במקום ספינות שיוצאות, כך שהצפי לגידול במספר כלי השיט הגדולים שעוסקים בדיג לא קיים, ואני לא רואה למה למצוא פתרון לבעיה שלא קיימת.

בלה שיק: זו אמירה לא נכונה.

גלעד ארדן: משרד החקלאות ישב אתכם ועם משרד התחבורה יביאו נוסח לפעם הבאה וננסה לקבל הכרעה.

גלעד ארדן: אם לא תגיעו להסכמה, גם נקבל הכרעה.

מורדי חבר: רציתי רק להגיד שיש עוד מספיק מקומות שעוגנים בארץ רק ספינות דיג, כמו בג'סר א-זרקה, קיסריה וכל מיני נמלים שלא מוכרזים ומשתמשים בהם לדיג ולעגינה בידיעת משרד החקלאות.

גלעד ארדן: אפשר להתחיל להקריא את התקנות.

רננה שחר: תקנות הנמלים (מעגנות), התשס"ז - 2007

רננה שחר: פרק ראשון: פ ר ש נ ו ת הגדרות 1.

רננה שחר: בתקנות אלה - "אניה", "כלי שיט" ו-"מפקח כלי שיט" - כהגדרתם בתקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשמ"ג - 1982, (להלן - תקנות הבטיחות); "אופנוע ים" ו- "כלי שיט קטן" - כהגדרתם בתקנות הספנות (ימאים) (משיטי כלי שיט קטנים), התשנ"ח - 1998; "בעל כלי שיט" - לרבות חוכר כלי שיט או סוכנו או מי שהוסמך מטעם כל אחד מהם; "גל ירכתיים" - גל השובל הנוצר בירכתי כלי השיט בעת השטתו; "השר" - שר התחבורה; "מי שיפוליים"- כל נוזל המצטבר במחסנים, בחדר המשאבות, בחדר המכונות, או בכל מקום אחר בתחתית כלי שיט; "מיקשר" - מערכת לריתוק כלי שיט המוצבת בים; "מיתקן ימי" - מיתקן או כלי שיט המוצב בים באופן קבוע, לרבות באמצעות עמודים, מערכת עוגנים או כל אמצעי אחר, כגון שובר גלים, מיקשר, רציף, מצוף, כלוב לגידול דגים, דוברה וכן צינורות או כבלים העוברים בים; "מנהל מעגנה" - מי שהשר מינהו למנהל נמל שהוא מעגנה, לפי המלצת מפעיל המעגנה, ובלבד שהוא בעל הכשרה וידע מספקים בתחום הימי לפי אמות מידה שהציב הממונה על הנמלים;

גלעד ארדן: יש הערות עד כאן?

מורדי חבר: לגבי ההגדרה של מנהל המעגנה זה קצת מעורפל.

מורדי חבר: "מי שהשר מינהו למנהל נמל שהוא מעגנה לפי המלצת מפעיל המעגנה ובלבד שהוא בעל הכשרה וידע מספקים בתחום הימי לפי אמות מידה שהציב הממונה על הנמלים".

גלעד ארדן: בפעם הבאה אל תקריא תעיר מיד את ההערה.

מורדי חבר: שלושה אנשים היו מעורבים במינוי מנהל המעגנה ואמות המידה לא נקבעות.

מורדי חבר: זה מאד כללי ובפתיחה אחרים העירו הערות מה ההסמכות שהצטרכו.

מורדי חבר: היום משרד התחבורה ממנה זה מנהל נמל אחר, ויש מנהל נמל סטטוטוריים, זה מוגדר מאד מה ההכשרות שלהם, מה הצרכים שלהם, מה השכלה ולא אמירה מאד כללית שמישהו אחר, שגם לא בהמלצה ולא בממנה, יקבע את אמות המידה.

מורדי חבר: אני חושב שאמות המידה צריכות להיות ברורות.

גלעד ארדן: מה לדעתך הרף המינימאלי, כי באמת הכשרה וידע לא מספקים.

מורדי חבר: הסמכה ימית של קצין ימי בכיר או שווה ערך לקצין בכיר בחיל הים בוגר חובלים מבחינת הידע הימי, כי גם בתקנות צריך הרבה ידע ימי.

מורדי חבר: נוסף לזה ניסיון ידע והכשרה ניהולית.

גיורא קידר: אני חושב שזה ממש לא רלוונטי, אנחנו מדברים על כלי שיט קטנים, שיש בכלי שיט קטנים הסמכות קבועות בחוק ואין לזה קשר לחיל הים

מורדי חבר: אמרתי שווה ערך בהכשרה הימית.

איזי סויסה: אנחנו במדינה קטנה יש מעט אנשים שיש להם את היכולות להיות מנהלי מרינה עם הפנים לתיירות הבנה של כלי שיט וניסיון שמתאים לפעילות של יאכטות, שאלה הקליינטים שלו בעצם.

איזי סויסה: אני חושב שאין קשר לאוניות, אין קשר אפילו מקרי בין אוניות לבין מה שקורה במרינות וצריך לתת את החופש למי שמגדיר את התפקיד לבחור את האנשים המתאימים גם אם הם לא עומדים בסף מינימום שיכול להיות בעייתי ובגללו אנחנו יכולים לפספס מישהו שהוא ממש טוב ומתאים.

אגרון זיסו: לא פרסמנו עדין אמות מידה אבל אנחנו די מגובשים, ביקשנו התייחסויות בתהליך של בניית התקנות ובפועל כל מנהלי המעגנות נמצאים פה, כולם עומדים בהם, ויש עוד לא מעט שעומדים בהם.

אגרון זיסו: אנחנו מדברים על רישיון משיט בין לאומי כי באים גם כלי שיט מחו"ל, לכן דרוש רישיון משיט בין לאומי עם איקס שנות ניסיון כמשיט וניסיון ניהולי.

אגרון זיסו: זה בגדול, אני לא נכנס לכל הפרטים כי עוד לא סיכמנו את זה אבל זה לא שאין אנשים.

אגרון זיסו: זה הרעיון הכללי , מישהו שיהיה בעל מקצוע וניסיון ניהולי.

גלעד ארדן: אם אין עוד הערות אני מעלה להצבעה את ההגדרות כולל ההגדרה של מספנה.

גלעד ארדן: הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין סעיף 1 של ההגדרות אושר

רננה שחר: "מעגנה" - נמל או חלק מנמל אשר נועד לשמש בעיקר לעגינתם של כלי שיט קטנים, תיקונם, שיפוצם או הספנתם כמפורט בתוספת; "מפעיל מעגנה"- מי שבעל זכות במקרקעין מסר לידיו את הזכות להפעילם כמעגנה; "מפקח למניעת זיהום הים" - מפקח שמונה לפי סעיף 6 לפקודת מניעת זיהום מי-ים בשמן [נוסח חדש], התש"ם - 1980; "משיט" - מי שבידו הפיקוד על כלי שיט; "נמל" - מקום שהכריז עליו השר לפי סעיף 2 לפקודה; "עגינה" - כל אחד מאלה: ריתוק כלי שיט לקרקעית הים או לרציף באמצעות עוגן, חבלים, כבלים או כל אמצעי קשירה אחר; ריתוק כלי שיט לכלי שיט הנמצא במצב עגינה כאמור בפסקה (1); "צמדת ים" - בעל חי ימי הנצמד לתחתית גוף כלי שיט ויוצר בית גידול; "רכב" - כמשמעותו בפקודת התעבורה; "רציף" – לרבות מזח ומיקשר; "רשות כבאות" - כמשמעותה בחוק שירותי הכבאות, התשי"ט-1959; "שירותים ימיים" – שירות לכלי שיט או באמצעות כלי שיט הניתן במעגנה או ממעגנה שהוא אחד מאלה: מספנה; בית ספר לצלילה; השכרת כלי שיט; תדלוק כלי שיט; "שמן" - כהגדרתו בתקנות הנמלים (טעינה ופריקה של שמנים), התשל"ו - 1976, ולרבות נוזל קירור של מנועים, ממיסים וכימיקלים המשמשים לניקוי חלקי מכונות; "שמן משומש" - שמן שכתוצאה משימוש, אחסנה, טלטול או סיבה דומה נעשה בלתי ראוי לשימוש לצורכי סיכה, בידוד וכיוצא באלה, ולרבות שאריות שמן שנאגרו במסנן משומש; "שפכים"- שפכים סניטריים, מי שיפוליים, שמן ושמן משומש.

רננה שחר: "שפכים סניטריים"- פסולת נוזלית שמקורה בשירותים הסניטריים או במטבח של כלי השיט;

גלעד ארדן: אם אין הערות נעבור להצבעה, מי בעד?

גלעד ארדן: הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין סעיף 1 אושר

פרק שני: סימן א': השימוש בשטחי המעגנה ובמתקניה הגבלת 2.

פרק שני: (א) הממונה על הנמלים רשאי להורות למנהל מעגנה לסגור כל שער, כביש, השימוש שובר גלים, רציף, או כל מיתקן אחר בתחום המעגנה או כל חלק במתקני ממנו, וכן לאסור שימוש בו או להתירו, בתנאים ולתקופה שיורה, אם המעגנה הדבר דרוש, לדעתו, מטעמי בטיחות השיט, הגנה על הסביבה הימית, או לצורך התפעול התקין והבטיחותי של המעגנה.

פרק שני: (ב) אין בסמכותו של הממונה על הנמלים לפי תקנה משנה (א), כדי לגרוע מחובותיו של מפעיל המעגנה לדאוג, בתור בעל הזכות במקרקעין, לתקינות מתקני המעגנה.

פרק שני: (ג) לא תוגש תובענה נגד הממונה על הנמלים או מי מטעמו בשל ביצוע פעולה שנעשתה לפי תקנה זו, ובלבד שפעל בתום לב ובאופן שיימנעו או יצומצמו, ככל האפשר, נזקים העלולים להיגרם עקב ביצוע הפעולה ולא סטה באופן חמור מהתנהגות ראויה של עובד ציבור.

יש לי כמה הערות, בתקנת משנה (א) המינוח "תפעול תקין" מעט עמום, א]שר להסביר מה זה לצורך התפעול התקין שאפשר לאסור או להתיר שימוש במעגנה.

אגרון זיסו: לצורך העניין יש רציפים שעובדים בהם במעגנה ויכול להיות רציף שמסוכן לעבור בו בגלל עבודות שעושים במעגנה.

אגרון זיסו: הרמה והורדה של כלי שיט, תנועה של פריקה והעמסת חלקים לכלי שיט וכדומה.

אגרון זיסו: אני לא מדבר על דגים לצורך העניין אלא על תפעול המעגנה.

אגרון זיסו: אני אתן דוגמה, במרינות, שובר הגלים משמש גם כמסלול הליכה-טיילת, ויש פרקי זמן שחייבים לסגור אותה שהיא פתוחה לציבור בגלל בטיחות כי יש משברים.

זה משהו שמיש אמור לעגון ומי שאמור להיות מנהל המעגנה מבין?

מורדי חבר: איך הממונה יודע את זה?

מורדי חבר: הממונה שיושב במשרדו איך יודע אם כרגע פורקים?

גלעד ארדן: מי מטעמו.

גלעד ארדן: בקר שיסתובב במרינות ויראה אם יש צורך להתערב ולהורות על סגירה.

הילל רשף: הוא יכול לראות שיש שקיעה בשובר הגלים שזה דבר מסוכן ולהורות למנהל המעגנה לסגור.

אגרון זיסו: למנהל המעגנה יש זכות לסגור חלק מהרציף, למשל את השובר.

אגרון זיסו: כי הוא חי שם ביום יום ורואה את זה ויש לו את הזכות וזו גם חובתו כממונה על הבטיחות במעגנה.

אגרון זיסו: אותו דבר יש את הסמכות לממונה על הנמלים או מי מטעמו כשהוא מגיע ורואה קטע של רציף שקורס, חובתו לסגור את זה.

רננה שחר: או שממשיכים להשתמש במעגנה וזה לא בטיחותי ומנהל המעגנה ממשיך את השימוש עד שממונה על הנמלים חושב שזה לא בטיחותי, ראה דוגמא את הבריכה בנמל תל אביב.

הערה נוספת, לגבי החסינות, ב- 2005 תוקנה פקודת הנזיקין שהוסיפה את סעיף 7(א) שאומר לא תוגש תובענה נגד עובד ציבור על מעשה שעשה תוך כדי מילוי תפקידו ואחר כך מדובר על אפשרות של פיצוי ושיפוי אם היה מדובר בסטייה חמורה.

אני חשוב שזה מה שמשנה (ג) אומרת וזה נראה לי מיותר לחזור על זה.

רננה שחר: לא חשבנו על זה, נדבר עם משרד המשפטים.

רננה שחר: יכול להיות שתיקון מס' 10 פותר את זה.

גלעד ארדן: אני מוריד את סעיף (ג) ומצביע על סעיף 2 (א) ו- (ב) הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין סעיף 2 (א) ו- (ב) אושרו

גלעד ארדן: במידה ותגידו לי שיש צורך נקיים דיון בנפרד על סעיף (ג).

רננה שחר: הגבלת 3.

רננה שחר: בכפוף להוראות חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד-2004, מנהל מעגנה כניסה רשאי להגביל או לאסור כניסת בני אדם, בעלי חיים ורכב אל שטח המעגנה או כל דרך היבשה חלק ממנה אם הדבר דרוש, לדעתו, מטעמי בטיחות השיט או הגנה על הסביבה הימית או לצורך התפעול התקין של המעגנה.

גלעד ארדן: מה ההבדל בין זה לסעיף הקודם?

רננה שחר: שם אתה סוגר מתקן, פה אתה אוסר כניסה של בני אדם או בעלי חיים או רכב.

גיורא קידר: אנחנו מבקשים להוסיף "או לשם מניעת חבלות וגניבות מכלי השיט".

קריאה: זה תפעול תקין של המעגנה.

אגרון זיסו: אני אתן דוגמא, חוק שמירת הסביבה החופית.

גלעד ארדן: דוגמא למה?

אגרון זיסו: על מה מדובר בסעיף הזה.

אגרון זיסו: חוק שמירת הסביבה החופית מחייב מעבר חופשי לאורך החוף של הציבור.

אגרון זיסו: מעגנה היא אזור פתוח לציבור ומחייב מעבר חופשי.

אגרון זיסו: בוועדה לשמירת הסביבה החופית הכנסתנו תיקון שבמעגנות למשל, אזור המספנה, למרות החוק, אינו פתוח למעבר לציבור כי יש בו סכנת בטיחות אמת, כלי שיט ומנופים הם אמצעי עבודה ולכן זה אזור, שבכפוף להוראות החוק אפשר לסגור אותו למעבר בני אדם במעגנה וזה בסמכות מנהל המעגנה כי הוא ממונה על הבטיחות.

גלעד ארדן: האם הטיעון של מניעת גניבות מכלי השיט תקף?

אגרון זיסו: זה תפעול תקין וזה לא צריך לסתור.

גיורא קידר: כשאתה משאיר למנהל המעגנה את ההגדרה של תפעול תקין זה בעייתי.

גיורא קידר: זה חשוב לפחות כמו נושא של בטיחות.

אגרון זיסו: אבל אני לא יכול למנוע מעבר חופשי לאורך החוף, מה שכן, אני יכול לשים שער בכניסה לרציפים וזה לא לאורך החוף.

אגרון זיסו: האצבעות שיוצאות מהרציף הראשי זה לא לארוך החוף.

גלעד ארדן: העניין של חבלה בכלי השיט נכלל מטעמי בטיחות השיט כי מי שמחבל - -

גיורא קידר: לא בהכרח.

גלעד ארדן: לא כל חבלה אבל עלולות להיות חבלות שמחבלות אחר כך בבטיחות של אותו כלי שיט.

גלעד ארדן: צריכה להיות הבהרה שכאשר מדובר בסגירה לשם מניעת גניבות, הסגירה תהיה רק לשטח שבו הם עוגנות ולא לשטח שמול החוף.

גלעד ארדן: השאלה אם אפשר לתקן את הנוסח שזה יהיה ברור.

גלעד ארדן: מצד אחד הוא רוצה שתהיה הבהרה שמותר לו, כדי למנוע פריצות וגניבות, לסגור חלק משטח המרינה, ואנחנו רוצים שאותו חלק לא יהיה החלק שהולכים בו על החוף.

אגרון זיסו: זה לא סותר את מה שכתוב כאן.

אגרון זיסו: כתוב שמנהל המעגנה רשאי לסגור.

גלעד ארדן: הוא רוצה שיובהר שבמסגרת התפעול התקין, הגנה על הרכוש שבספינות נכלל במסגרת התפעול התקין, ובלבד שאין בכך כדי לסגור לחלוטין את המעבר לאורך החוף.

קריאה: אנחנו לא מסוגלים לעמוד בזה.

גלעד ארדן: אז תציב שומר על היאכטות.

גלעד ארדן: אם אתה לא מסוגל להגן על כלי השיט שעוגנים מפני פריצה בלי לסגור לחלוטין את כל החוף, אז תיאלץ לשים שמירה.

עופר דובנוב: אי אפשר לשים שומר על כל סירה.

עופר דובנוב: אין אפשרות כזו כמו שאין אפשרות לשים שומר ליד כל בית.

עופר דובנוב: זה כמו בחניון של מכוניות.

קריאה: ממש לא.

קריאה: למנהל חניון אין סמכויות סטטוטוריות.

עופר דובנוב: זו תקנה מצוינת, זה נותן לנו חופש פעולה, יש לנו שומרים במרינה, אנחנו מעסיקים עובדים כנגד פעילות חבלנית עוינת, אני לא יכול לשים שומר על כל ספינה, זה בלתי אפשרי.

עופר דובנוב: אין דבר כזה בעולם זו המצאה ביטוחית.

עופר דובנוב: נוח למבטחים לשים שומרים.

גלעד ארדן: אני רוצה להבין את המצב החוקי האם מרינות רשאיות לסגור לחלוטין את כל המעבר לאורך החוף?

עופר דובנוב: אז יבואו מהים.

אגרון זיסו: הוא חייב לתת מעבר חופשי לציבור לאורך החוף.

אגרון זיסו: אנחנו יכולים לסגור את הכניסה לרציפי האצבע, מהרציף הראשי של המעגנה יוצאים רציפי אצבע ויש בהם שערים.

אגרון זיסו: איפה שאין מטפלים כדי לשים שערים ואתה יודע את זה.

גיורא קידר: תדאג שבחוק יהיה.

אגרון זיסו: למה צריך לשים בחוק את זה, תחייב אותו כמבטח לשים שומר.

אגרון זיסו: זה לא בקטע של תפעול.

גיורא קידר: זה לא שייך לביטוח.

הם אומרים שבתוך המקרה של הטיפול התקין של המעגנה אפשר להכניס את העניין של פגיעה ברכוש.

גיורא קידר: אני חייב להסביר את הנקודה.

גלעד ארדן: כאשר אתם כותבים רשאי להגביל או לאסור כניסת בני אדם ורכב לשטח המעגנה או כל חלק ממנה זה כולל מבחינת

גלעד ארדן: כם גם את הקטע שלאורך החוף?

גלעד ארדן: אגרון זיסו: בשביל זה כתבנו בכפוף לחוק שמירת הסביבה החופית.

גלעד ארדן: אז הוא יכול או לא יכול?

גלעד ארדן: עזוב את הפריצות, מטעמי בטיחות השיט הוא יכול לסגור?

אגרון זיסו: את הכניסה לרציף אצבע הוא יכול, את הכניסה למספנה הוא יכול, אבל מעבר ברציף הראשי הוא לא יכול.

משה כחלון: אז הוא לא יכול.

משה כחלון: כשיש מעבר, אני רוצה לעבור עם בת זוגתי לאורך הרציף, אני יכול?

אגרון זיסו: בראשי אתה יכול, ברציף אצבע אתה לא יכול.

ראובן אברמוביץ: הכוונה שאין לנו סמכות לסגור שטח ציבורי.

ראובן אברמוביץ: בשטח הנמל אנחנו יכולים לסגור.

ראובן אברמוביץ: שטח ציבורי זה מעבר לציבור שיכול לעבור מצפון לדרום באופן חושפי ואני לא יכול לסגור את זה.

גלעד ארדן: יש פה או אי הבנה שלי או סתירה בין המציאות לחוק.

גלעד ארדן: כתוב בסעיף 5(א) בחוק שמירת הסביבה החופית, תחום חוף הים יהיה פתוח להליכה רגלית לכל אורכו בכפוף להוראות סעיף זה.

גלעד ארדן: כתוב מתקן ביטחוני בשטח סגור, נמל, מרינה זה נמל?

רננה שחר: לא לפי החוק הזה.

גלעד ארדן: מקום רחצה מוכרז שהכניסה כרוכה בתשלום דמי כניסה, מתקן לשמורת טבע וגן...

גלעד ארדן: אזורים ומתקנים שקבע השר בצו, אלה לא אזורים שקבע השר.

גלעד ארדן: האם כל מרינה חייב להיות בה שטח בו הציבור יכול להמשיך הליכה באופן רציף לפניה ואחריה.

גלעד ארדן: אז על מה הדיון כרגע?

מורדי חבר: כל מרינה בנויה אחרת.

גלעד ארדן: מי שבנה אחרת זו בעיה שלו, אם הוא בנה בניגוד לחוק.

גלעד ארדן: החוק מאד ברור.

מורדי חבר: לא בניגוד לחוק.

רננה שחר: אצלך בחיפה אין את החוק הזה.

מורדי חבר: אצלי הולכים להחמיר, לבנות גדר על קו המים בגלל בעיות ביטחוניות חטיפה, פח"ע, כלי שיט והתפוצצו על מיכל.

גלעד ארדן: אצלך זה מותר כי אתה נכלל כנמל ראשי בחוק שמירת הסביבה החופית.

מורדי חבר: אצלי אני יכול להוציא רישיונות ולחייב להיכנס עם רישיון על פי החוק.

מורדי חבר: .

גלעד ארדן: אני מבהיר את מה שאני מבין, בכל הנוגע לכניסה לשטח העגינה עצמו, מה שאתם קוראים האצבעות, כל מקום שחורג מקו החוף, יש אפשרות מבחינתכם, גם לצורך הגנה מפני פריצות להחליט לנעול את זה.

גלעד ארדן: אין לכם מניעה, התפעול התקין כולל גם את זה.

גלעד ארדן: התפעול התקין לא כולל, ואין באפשרותו לכלול, כי אלו תקנות שלא יכולות לגבור על חוק ראשי, לא יכולות לאפשר למרינות לסגור למעבר הציבור את הקטע שצמוד לחוף.

אגרון זיסו: באופן שוטף לא, נכון, יכול להיות סגירה לצורך נקודתי.

גלעד ארדן: מכוח מה בחוק.

אגרון זיסו: מכוח זה שצריך עכשיו לתקן משהו שנשבר, או שיש בור.

גלעד ארדן: אבל מכוח מה בחוק?

אגרון זיסו: בטיחות.

איזי סויסה: ברשותך, אני מרגיש מבולבל אני לא מבין מי נגד מי.

איזי סויסה: נראה לי שמה שגיורא הציע מרחיב את סמכויות מנהלי הנמל, לסגור עוד שטחים אם הם רוצים, אם הוא בוחרים לסגור כי זה משפר את בטיחות כלי השיט.

איזי סויסה: אני חושב מצד שני שאם מצד אחד אתם נותנים למנהלי המרינה חובה לפתוח חלקים מסוימים של המרינה לתנועה של הציבור החובה, אתם צריכים לתת להם מצד שני חובה לשמור על הרכוש שלנו שעוגן שם.

איזי סויסה: החובה לשמור על הרכוש שלנו זה לנהוג בסבירות ברמת אבטחה לשמירה שאתם נותנים לסירות שלנו כשאתם מעבירים שם ציבור.

מורדי חבר: או למנוע במקביל מעבריינים להיכנס לשם.

משה כחלון: נשים סלקציה כמו במועדונים.

גלעד ארדן: יש עוד הערות?

גלעד ארדן: סעיף 3 עולה להצבעה הצבעה בעד: רוב נגד: אין נמנעים: אין סעיף 3 אושר

גלעד ארדן: בדיון הבא נעשה דיון ארוך יותר רק על המרינות כדי לסיים את התקנות.

גלעד ארדן: תודה לכולם הישיבה נעולה.