ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 397, 2007-11-12 11:30

גלעד ארדן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום: הצעת חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות)(איסור תיקון רכבים בשטחי הרשות הפלסטינית), התשס"ז-2007, של חבר הכנסת משה כחלון.

גלעד ארדן: הצעת החוק אושרה במליאת הכנסת ב-17 באוקטובר 2007 והיום נדון בהכנתה לקריאה הראשונה.

משה כחלון: כאמור, הצעת החוק אושרה בקריאה טרומית והובאה לכאן להכנתה לקריאה ראשונה.

משה כחלון: מדובר בהצעת חוק שיש בה שלושה מרכיבים עיקריים – סדר ההצגה אינו מחייב: 1.

משה כחלון: בטיחות בדרכים – אזרחים מתקנים בשטחים מכוניות ברמת נזק גדולה מאוד.

משה כחלון: אין פיקוח על התיקון ולאחר מכן הרכבים הללו נוסעים על כבישי מדינת ישראל ובעצם מהווים פצצה מתקתקת.

משה כחלון: אני חושב שרכב שיש בו פגיעה ברמה של אחוזי נזק מסוימים, צריך להיבדק, אולי על-ידי גוף כמו הטכניון, מכון התקנים או כל גורם אחר, כדי לוודא שהתיקון בוצע כראוי.

משה כחלון: היות שזה לא קורה, צריך למנוע את האפשרות של כניסת רכבים לתיקון בשטחים.

משה כחלון: 2.

משה כחלון: מניעת גניבות – יש הרבה גניבות רכב וכל המחקרים, גם של המשטרה, מראים שמכוניות שנגנבות בארץ מגיעות לשטחים ומשמשות לחלפים.

משה כחלון: אני סבור שהחוק הזה יוריד את מספר הגניבות בצורה משמעותית, כי אמנם יהיו להם חלקי חילוף, אבל לא יהיה להם מה לעשות איתם.

משה כחלון: 3.

משה כחלון: הנושא הכלכלי – אני חושב שחברות הביטוח והלקוחות הרציניים בתחום הרכב צריכים לספק עבודה למוסכים בארץ ולא למוסכים בשטחים.

משה כחלון: בנוסף לכל אלה בהצעה זו יש פן ביטחוני – אני לא רוצה לקבוע שכל רכב ישראלי שנכנס לשטחים יוצא עם מטעני חבלה, אבל יש בזה פוטנציאל גדול.

משה כחלון: הצעת החוק הזאת עשויה למנוע את הדברים האלה.

גלעד ארדן: עו"ד רווה, מה עמדת הממשלה?

יפעת רווה: עמדת הממשלה היא שהצעת החוק תקודם בתיאום.

יפעת רווה: אני אעלה את השאלות שעלו לנו בדיונים המקדימים.

יפעת רווה: אני רוצה להבחין בין המטרות של החוק הזה, כי שונה לגמרי המטרה הכלכלית – שאפשר להחליט שאוסרים את זה, אבל אז הענישה מחמירה מדי – מהנושא הביטחוני והבטיחותי, שאז אפשר להציע את הענישה המכסימלית.

יפעת רווה: אני אתמקד בנושא של תיקונים לא מפוקחים.

יפעת רווה: הבנתי מהמשטרה שגם בארץ יש כ-2,000 מוסכים שאינם מפוקחים, חאפרים.

גלעד ארדן: "לא מפוקחים" זה אומר שהם פועלים בניגוד לחוק?

יפעת רווה: כן.

רן פיוקל: המספר הזה מוגזם לחלוטין, יש אולי 200 מוסכים כאלה.

יפעת רווה: זה מה שנמסר לי מהמשטרה.

גלעד ארדן: גם לי זה נראה קצת מוגזם.

משה כחלון: השאלה היא מה ההגדרה ל"מוסך".

משה כחלון: האם אדם שמתחת למרפסת שלו מחליף פילטרים מוגדר כמוסך?

יפעת רווה: הצעת החוק קובעת שהעבירה היא על זה שנותן את הרכב לתיקון.

יפעת רווה: כלומר, אם המוסך לא מורשה, אפשר למסור שם את הרכב לתיקון.

גלעד ארדן: כלומר, מי שמטפל בתוך ישראל במוסך לא מורשה, העבירה היא על זה שמטפל ולא על בעל הרכב.

יפעת רווה: נכון.

גלעד ארדן: מדוע?

גלעד ארדן: האדם לא צריך לבדוק שלמוסך יש היתר לטפל ברכבים?

גלעד ארדן: אין חובה כזאת?

יפעת רווה: לא שידוע לי.

יפעת רווה: אם קובעים חובה כזאת, אני לא רואה את ההבדל בין תיקון בשטחים לבין תיקון במוסך לא מורשה בישראל במובן של בטיחות הרכב.

גלעד ארדן: יש הבדל.

גלעד ארדן: רמת המודעות של אדם שנוסע לטפל בשטחי הרשות הפלסטינית צריכה להיות גבוהה יותר לאפשרות שאולי אותו מוסך לא יבצע תיקון כנדרש.

גלעד ארדן: הרשות הפלסטינית מנפיקה רישיונות למוסכים?

יפעת רווה: לא הייתי בונה על זה.

יפעת רווה: אם ההנחה היא שאותם רכבים מסוכנים בכביש, לא ברור למה רק משביתים ל-30 יום.

יפעת רווה: כלומר, אם הרכב מסוכן צריך להוריד אותו לגמרי מהכביש.

יפעת רווה: אם הרכב לא מסוכן וזה רק עניין כלכלי, לא נראה שיש הצדקה לכזאת ענישה מחמירה.

משה כחלון: התייחסתי לארבעה פרמטרים, את יכולה לדרג אותם כמו שאת רוצה.

יפעת רווה: ברור שאם יש בעיה ביטחונית ובטיחותית, הרי זה במקום הראשון, אבל אז ברור לגמרי שרכב כזה שהוא מסוכן לא צריך להחזיר אותו אחרי 30 יום.

יפעת רווה: אם ההנחה היא שהרכב רותך משני חלקים, אין הצדקה להחזירו.

משה כחלון: אם את מחזיקה אותו, את יכולה לבדוק אותו.

יפעת רווה: אם כך אפשר לקבוע חובת בדיקה.

יפעת רווה: אם הרכב לא תקין, הוא צריך לרדת לגמרי מהכביש.

יפעת רווה: אם הרכב תקין והמטרה היא כלכלית או אפילו מניעת גניבות - - -

גלעד ארדן: חבר הכנסת כחלון מדבר על ארבע מטרות, כולן יחד.

משה כחלון: אם הרכב לא תקין הוא מורד מהכביש מכוח חוק אחר.

משה כחלון: בעצם משרד התחבורה מוריד אותו מהכביש ולכן אני לא צריך להכניס את זה לחקיקה הזאת.

יפעת רווה: אם יש רכבים שהם כן תקינים ונשאר רק המניע הכלכלי, זה לא מצדיק את הענישה המחמירה שאתה מציע, שאנחנו עושים אותה היום רק בעבירות מסכנות חיים.

יפעת רווה: אם זה מסכן חיים, הרכב צריך לרדת לגמרי מהכביש.

יעקב חלווה: ומי יבדוק אם הרכב תקין או לא?

יעקב חלווה: אם הרכב חובר משני חלקים, לא השוטר ולא כל אדם אחר יכול לבדוק אם זה אכן כך.

יעקב חלווה: אם זה נעשה, זה בוודאי לא מקצועי ולא על-פי הוראות יצרן.

יפעת רווה: אפשר לומר שיש חזקה שכל רכב שמתוקן שם הוא בלתי תקין, אבל ייתכן שהנתונים שהמשטרה תראה הם אחרים.

גלעד ארדן: אני חייב לומר שאני לא כל כך מבין את הגישה של הממשלה.

גלעד ארדן: את בעצם סותרת את מהות החוק.

גלעד ארדן: הרי גם כשהמדינה הכניסה לכלא אנשים שהסיעו שב"חים, היא לא אמרה שמסיע שב"חים יורשע רק בתנאי שיוכח שאותו שב"ח הוא מחבל.

גלעד ארדן: המדינה אמרה שהיו מקרים שאותם שב"חים עשו אחר כך פעילות חבלנית ולכן ברמת הענישה מי שמסיע שב"ח מתייחסים אליו כאילו היה מוכן להסיע מחבל.

גלעד ארדן: אם המשטרה תוכיח שיש כל כך הרבה מקרים שבהם התופעה הזאת גורמת גם לעידוד של גניבת רכב במדינת ישראל וגם למפגעים בטיחותיים, קרי שימוש בחלפים בלתי בטיחותיים בכלי רכב, מבחינתי נכון לקבוע חזקה שתיקון בשטחי הרשות הפלסטינית ייחשב כתיקון בלתי בטיחותי, בלתי מפוקח שמעודד גניבות רכב.

יפעת רווה: צריך לבדוק את זה על סמך נתונים.

גלעד ארדן: האם מותרת היום כניסה לשטחי הרשות הפלסטינית?

רפ"ן גל קפלן: תלוי באזור.

רפ"ן גל קפלן: אסור להיכנס לשטחי A שלגביהם יש צו אלוף שאוסר את הכניסה.

רפ"ן גל קפלן: לשטחי B ו-C מותר להיכנס.

רפ"ן גל קפלן: במקומות האלה יש שליטה ביטחונית ישראלית ואפילו מעבר לכך.

רפ"ן גל קפלן: בשטח A אין לנו כל שליטה ובחלקים מסוימים בשטח A הוצא צו אלוף שאוסר את הכניסה.

רפ"ן גל קפלן: רק בשטח שהוצא לגביו צו אלוף יש איסור כניסה.

יפעת רווה: מבחינת הצעת החוק הזאת, במקומות שאסור להיכנס, אין בכלל בעיה.

גלעד ארדן: זה אומר שלחלקים מסוימים בשטחי A מותר להיכנס וכך לכל שטחי B.

גיא בר: אני יודע שמאז "חומת מגן" גם שטחי A הם בשליטת צה"ל ואין את ההבחנה הזאת.

יפעת רווה: דרך אגב, החוק של השב"חים הוא הוראת שעה.

ג'מאל זחאלקה: צו אלוף האוסר כניסה הוא רק לגבי שטחי A.

גלעד ארדן: האם יש הכרזת אלוף על כל שטחי A?

רפ"ן גל קפלן: לא.

סנ"צ יוסי כהן: על רוב הערים הפלסטיניות שמוגדרות כשטח A יש צו אלוף שאוסר את הכניסה.

סנ"צ יוסי כהן: זה נכון לגבי קלקיליה, ג'נין, שכם וכו', לשם אסור להיכנס.

יעקב חלווה: חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות) מנע כ-2,500 גניבות בשלושת החודשים האחרונים ביחס לתקופה המקבילה בשנה שעברה.

יעקב חלווה: החוק הזה ישלים את החוק הנ"ל ויכפיל את מניעת הגניבות.

יעקב חלווה: לדעתי, אם בגין החוק הזה הצליחו למנוע 2,500 גניבות, בגין התוספת הזאת יצליחו למנוע כמות כפולה.

גלעד ארדן: לפני שנמשיך בדיון אני מציע לראות את המצגת של יחידת "אתגר".

נצ"מ יהודה עטר: יחידת "אתגר" הוקמה בדצמבר 2005 ותפקידה לטפל באופן ספציפי בנושא גניבות הרכב.

נצ"מ יהודה עטר: זו יחידה מוכוונת מטרה ועיקר פעילותה טיפול בגניבות הרכב במדינת ישראל.

נצ"מ יהודה עטר: בשנת 98' נגנבו כ-45,000 כלי רכב בשנה.

נצ"מ יהודה עטר: המספר הזה הלך והצטמצם ובשנת 2005 מספר הגניבות של כלי רכב עומד על כ-35,000 בשנה.

נצ"מ יהודה עטר: בשנת 2006 נגנבו יותר מ-30,000 כלי רכב.

נצ"מ יהודה עטר: ב-2007 אנחנו רואים ירידה משמעותית, הודות לחוק הרישום שנכנס לתוקפו ביולי השנה.

נצ"מ יהודה עטר: אנחנו יכולים להצביע על ירידה של כ-7.5% בהיקף גניבות הרכב מתחילת השנה .

גלעד ארדן: זה כולל את אזור באר שבע?

נצ"מ יהודה עטר: הנתונים מתייחסים לכל מדינת ישראל.

גלעד ארדן: אני שואל את זה, כי יש חברת ביטוח שאינה מוכנה לעשות ביטוח מקיף לרכבים באזור באר שבע.

נצ"מ יהודה עטר: הירידה במספר הגניבות היא בכל חלקי הארץ.

נצ"מ יהודה עטר: גניבות הרכב זה תעשייה שלמה וכל מי שעוסק בזה עושה דברים לא חוקיים.

נצ"מ יהודה עטר: 70% מכלי הרכב שנגנבים בתוך תחומי מדינת ישראל – אנחנו בודקים את זה מידי יום – עוברים לתחומי הרשות הפלסטינית.

גלעד ארדן: איך אתם יודעים?

נצ"מ יהודה עטר: אנחנו עושים תצפיות במחסומים.

נצ"מ יהודה עטר: אנחנו יודעים בדיוק כמה כלי רכב נגנבים מידי יום במדינת ישראל.

נצ"מ יהודה עטר: אם נגנבים מידי יום 80 כלי רכב – ואנחנו מקבלים את הנתונים האלה מידי בוקר – אנחנו יודעים לומר ש-60 כלי רכב עוברים לתחומי הרשות הפלסטינית ושם הם עוברים שינוי.

נצ"מ יהודה עטר: כ-20,000 כלי רכב גנובים עוברים מידי שנה לתחומי הרשות הפלסטינית.

נצ"מ יהודה עטר: הרכבים האלה משנים צורה, או באמצעות זיוף או שהם מפורקים במשחטות לחלפים והם חוזרים כחלפי רכב לתחומי המדינה.

ניר ימין: הצעת החוק מדברת על איסור תיקון רכבים ברשות הפלסטינית.

ניר ימין: כמה כאלה עוברים לתיקון ברשות הפלסטינית?

נצ"מ יהודה עטר: אנחנו מייחסים חשיבות לשלושה אספקטים: האספקט הכלכלי – זו כמובן פגיעה במוסכים בתוך תחומי המדינה.

נצ"מ יהודה עטר: ברשות הפלסטינית העבודה זולה.

נצ"מ יהודה עטר: מעבירים לשם רכבים לתיקון ולפירוק.

נצ"מ יהודה עטר: כשהחלפים האלה חוזרים למדינה הם כמובן חוזרים כחלפים זולים; האספקט הביטחוני – ברור לגמרי שתנועת כלי רכב לתחום הרשות וחזרה לתוך תחומי מדינת ישראל מהווה סיכון ביטחוני.

נצ"מ יהודה עטר: אני יכול לומר ש-100% מכלי הרכב ששימשו לפיגועים במדינת ישראל – 65 כלי רכב – הם כלי רכב שנגנבו מתחומי מדינת ישראל וחזרו אלינו כרכבי תופת.

נצ"מ יהודה עטר: אלה נתונים של המז"פ.

נצ"מ יהודה עטר: שינוי הצורה שכלי הרכב עוברים ברשות הפלסטינית מדהים.

נצ"מ יהודה עטר: יש רכבים שבארץ בוודאות לא היו מתקנים אותם, ואם היו מתקנים – העלות של התיקון היתה גבוהה מאוד ולא היה משתלם לתקן אותם.

נצ"מ יהודה עטר: אותם כלי רכב מתוקנים ברשות בעלות זולה מאוד.

נצ"מ יהודה עטר: יתרה מזאת, במקרים רבים הרכבים האלה חוזרים כאשר בעצם הם מחוברים משני כלי רכב.

נצ"מ יהודה עטר: הם לוקחים חצי רכב מסוים ומחברים עם חצי אחר ולאחר מכן הם חוזרים אלינו ומשמשים את האזרח הישראלי שלא תמיד יודע מה הוא קונה.

נצ"מ יהודה עטר: תאונה ברכב כזה יוצרת נזק מוחלט למי שנוהג בו.

נצ"מ יהודה עטר: רכב כזה מהווה סיכון בטיחותי מהמעלה הראשונה.

נצ"מ יהודה עטר: מיותר לציין שאין מי שמפקח איך הרכבים האלה מתוקנים.

גלעד ארדן: חבל שחווה בן-ארי לא נמצאת פה לספר כמה פקחים יש למשרד התחבורה.

רן פיוקל: עדיין יש הבדל ואין דין תיקון בארץ כדין תיקון שם.

רן פיוקל: לא נכון לומר שבארץ אין בכלל פיקוח.

רן פיוקל: אני מעריך שיש כ-300 מוסכים לא מורשים.

רן פיוקל: מידי שנה חלקם נסגרים ובמקביל גם נפתחים חדשים.

גלעד ארדן: אני מניח שיש גם מוסכים מורשים שמשתמשים בחלפים גנובים.

רן פיוקל: זה כבר סיפור אחר.

יעקב חלווה: רק בשפרעם יש 200 מוסכים לא מורשים, אז איך זה שבכל הארץ יש רק 300?

נצ"מ יהודה עטר: אני רוצה להראות לכם איזה מכוניות עוברות לשיקום בתחום הרשות הפלסטינית.

נצ"מ יהודה עטר: התמונות שאתם רואים הם מפעילות שעשינו.

נצ"מ יהודה עטר: הרכב שאתם רואים מגיע לתחום הרשות על גבי גרר.

נצ"מ יהודה עטר: הוא משוקם וחוזר לישראל.

נצ"מ יהודה עטר: בעצם סוחרים ישראלים לקחו רכבים לאחר תאונה לתחום הרשות הפלסטינית, הם שוקמו שם והוחזרו לישראל.

נצ"מ יהודה עטר: כדי לתקן את הרכבים האלה צריך חלקים שאותם הם לוקחים מרכבים גנובים.

גלעד ארדן: אני מניח שגנב רכב שרוצה להשתמש בו ברשות, החוק הזה לא ירתיע אותו.

גלעד ארדן: החוק הזה יכול להפחית את האינסנטיב לגנוב רכבים, כי פחות רכבים יגיעו לשם לתיקון.

נצ"מ יהודה עטר: ברור שזה יפחית במידה ניכרת את גניבות הרכב.

נצ"מ יהודה עטר: ברגע שלא יהיה להם בסיס כלכלי, למעשה אנחנו גודעים את זה.

גלעד ארדן: אני מניח שעוד יהיו גניבות לצריכה עצמית, לא לחלפים.

נצ"מ יהודה עטר: אם ברור שיותר מ-70% מהרכבים הגנובים עוברים לתחום הרשות, מניעת מעבר של רכבים לתיקון ברשות יפחית את המספר הזה.

ניר ימין: לפי חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים אסור לעשות שימוש במוצר תעבורה בחלק שהמקור שלו בשטחים.

רפ"ן גל קפלן: מדובר בחלק משומש.

רפ"ן גל קפלן: האיסור הוא לעשות שימוש בחלק משומש שמקורו בשטחים, אבל אפשר לעשות כל תיקון אחר שלא כרוך בחלקים משומשים.

רפ"ן גל קפלן: לדוגמה, אין איסור לקנות את החלקים בישראל ולעשות את העבודה בשטחים.

נצ"מ יהודה עטר: אני רוצה להראות לכם מה קורה במוסכים בשטחים ובמשחטות.

יורם מרציאנו: יש משחטות גם בארץ.

נצ"מ יהודה עטר: זה לא באותו קנה מידה.

נצ"מ יהודה עטר: כמעט בכל חצר אחורית יש משחטה של עשרות אלפי כלי רכב.

נצ"מ יהודה עטר: אין לנו שום שליטה על כך.

נצ"מ יהודה עטר: אם נמנע כניסה של כלי רכב לתיקון בשטחים, נפחית את זה.

נצ"מ יהודה עטר: בשקפים אתם רואים פעילות בתוך מוסך בשטחים.

נצ"מ יהודה עטר: אתם יכולים לראות מנועים גנובים, חצאי כלי רכב שמחוברים יחדיו וחוזרים אחר כך לצרכן הישראלי.

נצ"מ יהודה עטר: מיותר לציין שהמוסכים האלה הם ללא פיקוח ובקרה.

נצ"מ יהודה עטר: הרכבים האלה מטופלים בחצרות הבתים.

נצ"מ יהודה עטר: במקרה הזה שמוצג לפניכם נכנסנו פנימה והחרמנו את הרכבים.

נצ"מ יהודה עטר: ברוב המקרים הרכבים האלה עוברים לצרכן הישראלי שאינו מודע למה שהוא קונה.

גלעד ארדן: כשרכב מורד מהכביש, מה צריך לעבור הרכב כדי להעלות אותו חזרה לכביש?

נצ"מ יהודה עטר: אם הרכב מוגדר כ"טוטל לוס" , אותו רכב לא יוכל לחזור חזרה לכביש, משום שהרישיון שלו מועבר למשרד התחבורה והוא נמחק מהרישומים.

נצ"מ יהודה עטר: הבעיה שלנו אינה ברכבים מסוג זה, אלא ברכבים שהם "אובדן להלכה", היינו שהם ניתנים לשיקום.

נצ"מ יהודה עטר: אם רכב ניתן לשיקום, העלות של כך במוסכים בישראל היא גבוהה וכמובן אינה משתלמת.

גלעד ארדן: האם רכב כזה, כשהוא עולה חזרה לכביש, צריך לעבור איזושהי בדיקה של המדינה?

רן פיוקל: לפי תקנה 309 רכב כזה חייב לעבור במקום מורשה בדיקת רכב לאחר תאונה ולקבל אישור שהוא תקין.

לאה ורון: מה זה "מקום מורשה"?

לאה ורון: זה מכון רישוי?

רן פיוקל: זה מקום שמשרד התחבורה אישר לבצע בדיקת רכב לאחר תאונה.

רן פיוקל: לא כל מכון רישוי יכול לבצע את הבדיקה הזאת.

גלעד ארדן: אם חברת ביטוח אישרה אובדן להלכה לרכב, מי מוסר הודעה על כך למשרד התחבורה?

רן פיוקל: בחוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים יש סעיף שמחייב את חברת הביטוח לדאוג שרכב שהוכרז "אובדן להלכה" יעבור את הבדיקה הזאת.

גלעד ארדן: גם אם הוא לא "טוטל לוס"?

רן פיוקל: בהחלט.

גלעד ארדן: בסעיף 3(2) לחוק הגבלת השימוש ורישום פעולות נאמר: "מכר המבטח את הרכב, שלא למטרת פירוק כללי אלא לשם תיקון, יחזיק המבטח ברישיון הרכב ולא יעבירו לרוכש הרכב אלא אם כן הרוכש המציא לו אישור של מוסך, שניתן לו רישיון לפי דין, ולפיו תוקן הרכב, ואם הוחלף חלק, הורכב במקומו חלק חדש, או חלק משומש שנרשם לפי הוראות חוק זה".

גלעד ארדן: סעיף זה נותן מענה לעניין הזה.

גלעד ארדן: אני מבקש להבין את עמדת המדינה.

גלעד ארדן: חבר הכנסת כחלון דיבר על בעיה מסוימת, שמפקד "אתגר" העצים אותה עוד יותר בדבריו.

גלעד ארדן: אם אדם שיקם ברשות הפלסטינית את הרכב באופן בלתי בטיחותי, בלתי תקין וכו', הרי עדיין הרכב הזה חוזר לישראל וצריך לעבור בדיקה ואישור והמבטח לא יכול לתת את הרישיון לקונה בלי זה.

גלעד ארדן: אני מניח שכאשר המבטח משלם למבוטח על הרכב בגין "אובדן להלכה" הוא לוקח את מסמכי הרכב.

שמואל מלכיס: רכב של חברת ביטוח לא מתוקן בשטחים.

שמואל מלכיס: מדובר ברכבים שלאו דווקא היו מבוטחים.

גלעד ארדן: נניח שמגיע אליך מבוטח עם קביעת שמאי על נזק של 40%.

גלעד ארדן: אתה עשוי לומר לו שאמנם אובדן להלכה זה בין 50% ל-60%, אבל משום שהוא מבוטח יקר אתה מוכן לאשר לו את זה כבר ב-40%.

גלעד ארדן: אתה משלם לו את המחיר שמגיע לו ולוקח ממנו את הרכב.

שמואל מלכיס: זה לא קורה היום.

גלעד ארדן: נניח שזה היה 52%.

גלעד ארדן: אתה לוקח מהאדם את מסמכי הרכב ומשלם לו.

גלעד ארדן: אתה צריך לקבל החלטה כלכלית מה לעשות עם הרכב ומחליט למכור אותו לסוחר רכב.

גלעד ארדן: האם אתה נותן את רישיונות הרכב כבר במכירה?

שמואל מלכיס: לא.

גלעד ארדן: מסמכי הרכב נשארים אצלך?

שמואל מלכיס: כן.

גלעד ארדן: סוחר הרכב משקם את הרכב ומחפש קונה.

גלעד ארדן: האם כשהסוחר חוזר אליך ואומר שהוא תיקן, אתה מבקש ממנו לראות אישור ממוסך בישראל - - -

שמואל מלכיס: ממוסך מורשה, לא סתם מוסך.

גלעד ארדן: ורק לאחר שהוא מציג לך אישור כזה אתה מוסר לו את הרישיונות?

שמואל מלכיס: לא רק זה, הוא צריך להוכיח לי שכל חלק משומש שהשתמשו בו לתיקון הרכב הוא חלק שנרשם בהתאם לחוק.

גלעד ארדן: איך אתה יכול לבדוק את זה?

שמואל מלכיס: יש קבלות.

גלעד ארדן: נצ"מ יהודה עטר, אם כך, היכן הבעיה?

שמואל מלכיס: אתם צריכים להבין שהיום, בביטוח רכב מקיף, מבוטחים פחות ממחצית מכלי הרכב הקיימים במצבת כלי הרכב במדינת ישראל.

שמואל מלכיס: מאז ומתמיד לא כל כלי הרכב היו מבוטחים, כי רכבים ישנים לא מבוטחים, אבל היום חלק גדול מכלי הרכב נמצאים במסגרת חברות ההשכרה והליסינג שעושים ביטוח עצמי לרכבים שלהם.

גלעד ארדן: זה לא נחשב ביטוח?

גלעד ארדן: זה לא אצלכם, אבל זה ביטוח.

שמואל מלכיס: זה לא ממש ביטוח.

שמואל מלכיס: יכול להיות שאם את הקטע של צד ג', כלומר שרכב שלהם פוגע ברכב אחר, הם עושים את זה על עצמם, זה קרוב מאוד לביטוח.

גלעד ארדן: והכלל הזה של הרישיון חל גם עליהם?

שמואל מלכיס: כן.

גלעד ארדן: אז איפה הבעיה?

שמואל מלכיס: אני מעריך שכ-500,000 כלי רכב במדינת ישראל לא מבוטחים בביטוח מקיף.

גלעד ארדן: מה הקשר לנושא?

שמואל מלכיס: אם קורה להם אובדן גמור או אובדן להלכה או שהם ניזוקו בנזק רציני והם רוצים לתקן את הרכב, אין פיקוח על כך והם יכולים לתקן בשטחים.

שמואל מלכיס: יתרה מכך, סתם רכב שנפגע בתאונה ורוצים לתקן אותו במחיר זול יותר, אין על כך פיקוח.

גלעד ארדן: אתה בעצם אומר שההנחה היא שהמבטח פועל על-פי החוק, אבל אם אין מבטח, כל התהליך הזה של הפקדת הרישיון לא קיים ולכן רשויות המדינה לא יודעות בכלל על כך.

משה כחלון: זה רק מחזק את הצורך בהצעת החוק.

נצ"מ יהודה עטר: הנושא של הביטוחים הוא דבר נפרד.

נצ"מ יהודה עטר: צריך לקחת בחשבון שמי שיוצא לשטח הוא בעל משחטת כלי הרכב.

נצ"מ יהודה עטר: יש ברשותנו צילום אווירי.

נצ"מ יהודה עטר: מי שגונב רכב לא בודק אם הרכב מבוטח.

נצ"מ יהודה עטר: הוא יודע שצריך רכב מסוים, או לפעמים דלת או דלתות, ולכן הוא יוצא לשטח, מבצע סריקה מקדימה, בודק איזה רכב תואם למה שהוא צריך, וגונב.

נצ"מ יהודה עטר: לפעמים הם גונבים רכב רק כדי להוציא דלת אחת.

נצ"מ יהודה עטר: זו תעשייה שלמה שמגלגלת מיליונים באופן בלתי חוקי.

נצ"מ יהודה עטר: לפניכם צילום אווירי של משחטות רכב בתחום הרשות הפלסטינית – בחצרות הבתים יש אלפי מכוניות, כולן גנובות.

נצ"מ יהודה עטר: הרכבים האלה מפורקים ולבסוף חוזרים בדמות חלפים.

גלעד ארדן: למה אתם לא נכנסים ולוקחים אותם?

נצ"מ יהודה עטר: כדי להיכנס למשחטה ברמאללה וליצור שם פעילות, זה מחייב תיאום עם הצבא.

נצ"מ יהודה עטר: לפני כחודש וחצי שר הביטחון אישר תקנה שמאפשרת לנו לפעול בתחום הרשות, גם בעניין הזה.

נצ"מ יהודה עטר: אנחנו פועלים וגם מוצאים את מי שגונב ועושה כופר רכב וכו'.

נצ"מ יהודה עטר: משטרת ישראל עושה מאמצים גדולים כדי לטפל בתופעה.

נצ"מ יהודה עטר: זו תופעה שחייבים לגדוע אותה במכלול ולא רק נקודתית.

נצ"מ יהודה עטר: יש שם מאות כלי רכב ורק אם נמנע מרכבים להגיע לשם לתיקון, זה יצמצם משמעותית את התופעה.

גלעד ארדן: יש לכם נתונים מספריים על מציאת חלפים לא מורשים, לא בטיחותיים, שהותקנו בכלי רכב שמצאתם במדינת ישראל?

גלעד ארדן: אני מניח שמה שנגנב וחוזר באותה זהות, הצעת החוק הזאת לא עוסקת בו וגם לא תשפיע, כי מי שגונב כדי להחליף לוחית זיהוי, ימשיך לעשות את זה ותוספת העונש בחוק הזה לא תרתיע אותו.

גלעד ארדן: אני רוצה להבין את רוחב הבעיה – אני מניח שמדובר באנשים שמתפתים לתיקון זול יותר, אבל בסוף מסתבר שהתקינו להם חלפים גנובים או לא בטיחותיים.

נצ"מ יהודה עטר: כשמתקן מתקין חלק גנוב ברכב הוא לא מספר על כך לבעל הרכב.

נצ"מ יהודה עטר: מי ששולח רכב לתיקון ברשות הפלסטינית, הוא בוודאי יודע ששם זול יותר והחלקים זולים יותר - - -

גלעד ארדן: או שכוח העבודה הוא זול.

גלעד ארדן: הרבה פעמים אני מציע הצעות חוק ויושבים הנציגים של המשרד לביטחון פנים או משרד המשפטים ואומרים שהם רוצים להבין על מה אני מגיש הצעת חוק ושאני אראה להם שיש לה אחיזה במציאות.

גלעד ארדן: האם בהכרח בעל הרכב חושב שהתיקון זול משום שהחלקים גנובים?

גלעד ארדן: הוא יכול לטעון ששם זול משום שכוח העבודה שם זול.

גלעד ארדן: לא רק זה זול שם, גם דברים לא גנובים זולים יותר ברשות הפלסטינית.

נצ"מ יהודה עטר: אנחנו מנהלים חקירות נגד הגורמים שהם מחוללי התופעה.

נצ"מ יהודה עטר: מדובר בעשרות אלפי מכוניות, עשרות אלפי חלפים.

גלעד ארדן: שותפים לזה גם ישראלים שמשתפים פעולה?

נצ"מ יהודה עטר: בוודאי.

גלעד ארדן: העמדתם לדין ישראלים על שימוש בחלפים גנובים?

נצ"מ יהודה עטר: שותפים לעניין הזה גם עבריינים ישראלים וגם עבריינים מהרשות הפלסטינית.

נצ"מ יהודה עטר: מדובר בתעשייה עם שיתוף פעולה פורה מאוד.

נצ"מ יהודה עטר: אני מזמין אתכם לבקר במחסן שלנו בעטרות, שם אנחנו מרכזים את הכמות האדירה של כלי הרכב והחלפים הגנובים שתפסנו וכבר אין לנו מקום.

גלעד ארדן: מנהלת הוועדה מעירה, ובצדק, שאם החוק הזה יעבור והתוצאה תהיה שכל החלפים הגנובים ירוכזו ב-300 המוסכים הבלתי מורשים בארץ ומשרד התחבורה ימשיך לפעול רק עם ארבעה פקחים, אני לא בטוח שהחוק הזה יעזור.

רן פיוקל: זה יעזור.

רן פיוקל: את המאסה הגדולה, זה יפתור, ועם היתר נצטרך להתמודד.

גלעד ארדן: איך אתם יודעים שיש 300 מוסכים בלתי מורשים?

רן פיוקל: אני יודע כמה תביעות אנחנו מגישים כל שנה – כ-300 תביעות – נגד מוסכים לא מורשים.

רן פיוקל: לחלק מהמוסכים מוצאים צווי סגירה ונסגרים, וחלקם, תוך כדי התהליך, מקבלים רישיון כי בינתיים הם עומדים בתנאים.

רן פיוקל: זה גלגל ואין לנו שליטה על כל מי שפותח מוסך לא חוקי, אבל אנחנו מנסים למצוא אותו באמצעות יחידת האכיפה המיוחדת שלנו.

רפ"ן גל קפלן: יש לנו יכולת פיקוח על המוסכים המורשים בארץ לפי חוק הרישום עצמו, שמחייב אותם ברישום כל חלק שמגיע לעסק.

רפ"ן גל קפלן: בישראל אנחנו יכולים לפקח ועובדה שבחודשיים האחרונים, כשאנחנו נכנסים לכל מוסך ובודקים את הרישום, גניבות הרכב פחתו במידה ניכרת.

רפ"ן גל קפלן: חוק הרישום מדבר על כך שבעל עסק שמנהל עסק, או לסחר בחלקי רכב או מוסך, חייב לרשום כל חלק שמגיע אליו לעסק או חלקים שמפורקים ומורכבים על-ידו.

רפ"ן גל קפלן: בישראל יש מענה גם למוסכים הלא מורשים – יחידת "אתגר" מבקרת במאות מוסכים ואף פועלת לסגירתם.

גלעד ארדן: מוסך לא מורשה, גם אם הוא יודע מאיפה הגיע כל בורג אצלו, צריך לסגור אותו כי הוא לא מורשה.

רפ"ן גל קפלן: אנחנו פועלים למען זה.

רפ"ן גל קפלן: יש לי יכולת אכיפה פה בישראל, אבל אין לי יכולת אכיפה בשטחים.

גלעד ארדן: אם היתה לכם יכולת אכיפה, לא היו 300 מוסכים לא מורשים.

רפ"ן גל קפלן: צריך לזכור שבעניין הזה יש שיתוף פעולה בין מספר משרדי ממשלה.

רפ"ן גל קפלן: אנחנו עובדים מול משרד התחבורה שיש לו רק ארבעה פקחים.

גלעד ארדן: לשכת עורכי הדין לא יודעת להגיד לי שיש 300 משרדי עורכי דין בלי רישיון עריכת דין, משום מה המוסכים יודעים להגיד את זה.

גלעד ארדן: זה נשמע לא הגיוני, האמירה עצמה היא אבסורדית.

רפ"ן גל קפלן: אנחנו פועלים לסגירת המוסכים האלה.

רפ"ן גל קפלן: כל מוסך שהוא לא מורשה ומחזיק חלקים שאין להם רישום לפי חוק הרישום, נסגרים והחלקים נתפסים ומועברים ליחידה.

גלעד ארדן: כמה מוסכים לא מורשים נתפסו ב-2006?

רפ"ן גל קפלן: יחידת "אתגר", שמוסמכת להגיש כתבי אישום על עסקים ללא רישיון, החלה בפיילוט ובשלושת החודשים האחרונים מאז תחילתו נסגרו חמישה מוסכים.

רפ"ן גל קפלן: אנחנו מתכוונים להמשיך בכיוון זה.

רן פיוקל: אין לי נתון מדויק, אבל אני מעריך שנסגרו 150-200 מוסכים.

גלעד ארדן: נסגרו 200 ונפתחו 300?

גלעד ארדן: מה עונש על ניהול מוסך בלתי מורשה?

רפ"ן גל קפלן: מאסר של 18 חודשים.

רן פיוקל: זה תלוי בבתי המשפט.

גלעד ארדן: מה העונש המכסימלי בחוק?

רן פיוקל: אני לא יודע.

גלעד ארדן: אבל זו העבודה שלכם.

גלעד ארדן: אתה סגן ראש האגף ואתה לא יודע מה העונש המכסימלי למי שעובר על מה שתפקידך לעשות?

רן פיוקל: זה תפקיד מחלקת התביעות ובתי המשפט.

רן פיוקל: אני לא יודע מה העונש המכסימלי.

גלעד ארדן: עו"ד רווה, אולי תשקלו להחמיר את הענישה הקבועה בחוק על ניהול מוסך בלתי מורשה וגם על מי שעובד בו.

יפעת רווה: צריך להפנות את זה למשרד התחבורה.

יפעת רווה: אני יכולה להפנות את זה אליהם.

גלעד ארדן: אם מר פיוקל אומר שנסגרו 200 ונפתחו 300, כנראה שהענישה לא מרתיעה.

רן פיוקל: זה כמו שאתה תופס אדם שנהג ללא רישיון נהיגה ושם אותו בכלא, בינתיים יש עוד ארבעה אחרים שנוהגים ללא רישיון.

גלעד ארדן: כשתמצא לי כמה אנשים יושבים בבית סוהר על נהיגה ללא רישיון, אני אמצא פתרונות לעוד מספר דברים.

גלעד ארדן: כשמישהו יישב בבית סוהר, הרבה יותר יפחדו.

רן פיוקל: בתי המשפט צריכים להכניס לבית סוהר אנשים שמפעילים מוסך ללא רישיון.

גלעד ארדן: אני לא יכול לקבוע להם את זה, אבל אני יכול להעלות רף ענישה.

גלעד ארדן: אני מבקש לבדוק מה העונש על ניהול מוסך בלתי מורשה, אם בכלל יש לזה עבירה ייחודית.

גלעד ארדן: בסוף יתברר שזה במסגרת צו רישוי עסקים.

רפ"ן גל קפלן: זה לפי ניהול עסק ללא רישיון והעונש המכסימלי הוא 18 חודשי מאסר.

גלעד ארדן: עו"ד רווה, אני מניח שגם את לא יודעת לענות לי אם יש ספציפיקציה של הענישה על ניהול מוסך לא מורשה מול עסק רגיל שהוא ללא רישיון.

גלעד ארדן: האבסורד הוא שאנחנו אומרים שאם אדם מתקן במוסך לא מורשה ברשות הפלסטינית, לא רק בעל המוסך שמתקן שם אשם, אלא אפילו בעל האוטו צריך להיענש – מאסר של שנה.

גלעד ארדן: בתוך מדינת ישראל, זה במסגרת צו רישוי עסקים.

גלעד ארדן: חבר הכנסת כחלון, אתה צריך לשקול להכניס להצעת החוק שלך ענישה דומה על תיקון במוסך לא מורשה בתוך ישראל, כי אם אחד השיקולים להצעת החוק הוא בטיחות הרכב, לא צריך להיות הבדל מי תיקן אותו – פלסטיני או יהודי.

גלעד ארדן: מבחינתי מי שמעלה רכב לא בטיחותי לכביש, אחת דינו.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אתה מוזמן להגיש הסתייגות ולהוסיף גם את זה.

משה כחלון: אני לא אתנגד.

יעקב חלווה: הנתונים שנמסרו לוועדה על מספר המוסכים הלא מורשים אינם נכונים.

יעקב חלווה: יש לי נתונים אחרים ואני מוכן להציגם לוועדה.

יעקב חלווה: אולי אין 2,000 מוסכים בלתי מורשים, אבל בוודאי לא מדובר רק ב-300 וכמובן גם לא נסגרו 200.

יעקב חלווה: אנחנו דורשים לקבל את הנתונים האלה ממשרד התחבורה ולא מקבלים אותם.

יעקב חלווה: יש חוק חופש המידע, ובכל זאת אנחנו לא מקבלים את הנתונים.

גלעד ארדן: מר פיוקל, תוכל להעביר לוועדה את הנתונים על המוסכים שנסגרו ב-2006 וב-2007?

רן פיוקל: בהחלט.

רן פיוקל: כמובן שהנתונים ל-2007 הם לתקופה היחסית.

יעקב חלווה: גם אם הוא יצרף את הנתונים משנת 2003, הוא לא יגיע ל-200 מוסכים שהם סגרו.

יעקב חלווה: חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים מנע כמות לא מבוטלת של גניבות בשלושת החודשים האחרונים.

יעקב חלווה: לדעתי זה רק חלק א'.

יעקב חלווה: כדי למנוע גניבות בצורה יותר טובה חלק ב' צריך להיות החוק שהציע חבר הכנסת כחלון.

יעקב חלווה: יש נושא נוסף שהוא המזין והגורם העיקרי לגניבות מכוניות – הנושא של "אובדן להלכה".

יעקב חלווה: זה צריך להיות חלק ג'.

גלעד ארדן: אתה טוען שלא רשום ברישיון הרכב שהוא אחרי "אובדן להלכה"?

יעקב חלווה: לא רק זה.

יעקב חלווה: מונח כאן מסמך שמפרט את עמדת המוסכים.

גלעד ארדן: זה נייר ביניכם לבין עצמכם?

יעקב חלווה: לא.

יעקב חלווה: הבוקר העברנו אליך את זה במייל.

יעקב חלווה: ב-2005, כשהתקיימו הדיונים על החוק שנועד למנוע גניבות רכב, התחייבתי בפני הוועדה שמספר הגניבות יפחת, והם אכן ירדו.

יעקב חלווה: אם ימשיכו בזה ויחוקקו את התיקון הזה ותיקון נוסף, התוצאה תהיה שהמעגל של הגנבים ייסגר.

יעקב חלווה: לעניין החזרת רישיונות הרכב לאחר שהוכרז על רכב כ"אובדן להלכה" – יש במשטרה הוכחות שחברות הביטוח לא נוהגות כפי שציין מר מלכיס - - -

גלעד ארדן: שאלתי אותו מה חובתם על-פי החוק.

גלעד ארדן: הוא לא אחראי אם מישהו הפר את החוק.

יעקב חלווה: חברות הביטוח מחזירות רישיונות לרכב שעלות התיקון לפי הערכת שמאי היתה 50,000 כאשר הוצגה חשבונית של 5,000 שקלים, מה גם שהיא פיקטיבית.

יעקב חלווה: אני לא אומר שכל המקרים הם כאלה, אבל 80% מהמקרים הם כך.

גלעד ארדן: אני מפנה את השאלה לנציגי משרד התחבורה: מי אצלכם אמור לבצע בדיקות לפני החזרת רישיון הרכב?

שמואל מלכיס: מי שאחראי על אכיפת החוק במדינת ישראל.

שמואל מלכיס: ככל הידוע לי משטרת ישראל עושה בדיקות מהסוג הזה מול חברות הביטוח.

שמואל מלכיס: תמיד קל לחפש את המטבע מתחת לפנס.

שמואל מלכיס: הגוף הכי מסודר הוא חברות הביטוח.

שמואל מלכיס: בדרך כלל רוב הבדיקות של המשטרה נעשות בחברות הביטוח.

גלעד ארדן: אני אוהב לחפש מטבעות מתחת לפנסים, יש לי ראייה חלשה, ולכן אני מבקש ממך בכל זאת לעזור לי.

גלעד ארדן: כל חברות הביטוח צדיקות, טהורות וישרות דרך.

גלעד ארדן: יכול להיות שפעם בשלושים שנה יסתנן אליכם אדם אחד, עבריין, שתפקידו יהיה להחזיר את הרישיונות.

גלעד ארדן: בכל זאת אני רוצה להבין את המסלול שעובר הרישיון.

גלעד ארדן: אני שואל שוב: מי אצלכם אמור לבדוק - מדגמי או לא מדגמי – שהרישיון הוחזר מול חשבונית תיקון שעושה שכל ולא לא הגיונית.

שמואל מלכיס: משרד התחבורה לא שייך לעניין הזה.

שמואל מלכיס: מי שאחראי על זה בחברות הביטוח הוא מנהל מחלקת תביעות רכב.

שמואל מלכיס: אני לא טוען שלא יכול להיות מקרה שפקיד נמרץ, שרצה למצוא חן בעיני החברה שלו, יעבור על החוק, אבל בכל תחום תמיד יכול להיות עבריין.

גלעד ארדן: לא התכוונתי להאשים את חברות הביטוח, אלא לחפש פרצות בחוק כדי לתקן אותן.

שמואל מלכיס: בכנס מיוחד שעשינו למנהלי מחלקת תביעות עם יחידת "אתגר" התבשרנו שחלק מחברות הביטוח כבר נבדק על-ידי יחידת "אתגר".

שמואל מלכיס: הבנתי שהתוצאות היו די משביעות רצון.

גלעד ארדן: כלומר, התשובה היא שיחידת "אתגר" אחראית לזה.

גלעד ארדן: כמה בדיקות כאלה ביצעה היחידה?

נצ"מ יהודה עטר: אנחנו מבצעים בדיקות כאלה מידי יום.

נצ"מ יהודה עטר: אני יכול לומר שביצענו כבר עשרות בדיקות.

גלעד ארדן: אתם בודקים חשבונית של תיקון רכב?

נצ"מ יהודה עטר: לא.

נצ"מ יהודה עטר: אנחנו עושים בקרות במגרשים השונים ובודקים את כלי הרכב.

נצ"מ יהודה עטר: אנחנו בודקים אם יש הלימה בין הנתונים שאנחנו מקבלים, בין הקבלות, בין חלקי הרכב שנמצאים שם.

נצ"מ יהודה עטר: אם אנחנו מוצאים בעיה מסוימת, אנחנו מפנים את תשומת לבם לעניין הזה.

נצ"מ יהודה עטר: אני מוכרח לציין שיש שיתוף פעולה טוב עם איגוד חברות הביטוח.

נצ"מ יהודה עטר: אני יכול רק לשבח בעניין הזה.

רפ"ן גל קפלן: החוק מחייב את חברת הביטוח לקבל לידיה את המסמכים – החשבונית של המוסך, את תעודת הבדיקה וחוות דעת שמאי – אבל הם לא מחויבים לבדוק שאחד תואם את השני.

גלעד ארדן: אם קביעת שמאי היתה שהנזק הוא 50,000 שקל והאדם אומר שהוא תיקן ב-5,000, זה זועק לשמים.

רפ"ן גל קפלן: עדיין הם לא מחויבים על-פי החוק להימנע מלמסור את רישיון הרכב לקונה הפוטנציאלי.

רפ"ן גל קפלן: הנחינו את חברות הביטוח לדווח ליחידת "אתגר" על כך שיש חוסר התאמה.

לאה ורון: יחידת "אתגר" הוקמה בשיתוף עם חברות הביטוח או במימונן?

סנ"צ יוסי כהן: חברות הליסינג וחברות הביטוח מממנות 40%.

סנ"צ יוסי כהן: היועץ המשפטי לממשלה הנחה שמעבר למימון אין שום קשר ביחסי הגומלין בינינו.

סנ"צ יוסי כהן: הם לא מפעילים אותנו, לא מנהלים אותנו ואין להם זכות לכך.

סנ"צ יוסי כהן: יש מימון של 40% בלבד.

סנ"צ יוסי כהן: הם רצו לממן גם יותר, אבל היועץ המשפטי לממשלה הנחה שזה לא יעבור את ה-40%.

רפ"ן גל קפלן: אנחנו עושים אצלם בקרות כדי לבדוק שהרכב שהוגדר כ"אובדן להלכה" יש לגביו את כל המסמכים שנדרשים על-פי החוק.

גלעד ארדן: אבל אם תבקרו אותם יותר מדיי אולי הם לא ירצו לממן אתכם.

סנ"צ יוסי כהן: בהצעת חוק זו אנחנו בעצם מבקשים לתקן את חוק הרישום.

גלעד ארדן: מי יזם את חוק הרישום?

שמואל מלכיס: חוק הרישום היה יוזמה של איגוד חברות הביטוח.

שמואל מלכיס: החוק במקורו לא היה חוק רישום, אלא סימון חלפים.

שמואל מלכיס: היוזמה יצאה מאיגוד חברות הביטוח, אלא שמשרד התחבורה הודיע לאחר זמן שהוא לא מסוגל לעמוד בנטל הסימון והחוק שונה במובן זה שיש בו רק את חובת הרישום ללא חובת סימון.

סנ"צ יוסי כהן: כארבע שנים עברו כדי להביא את החוק הזה הלכה למעשה.

סנ"צ יוסי כהן: הגענו לישורת האחרונה ב-13 ביולי.

סנ"צ יוסי כהן: בעקבות זה כבר בחודש אוגוסט נגנבו אלף כלי רכב פחות.

סנ"צ יוסי כהן: כלומר, אלף אזרחים במדינת ישראל חיים יותר טוב.

סנ"צ יוסי כהן: רכבים שמוגדרים "אובדן להלכה" מקבלים הערכת שמאי מסוימת.

סנ"צ יוסי כהן: לפי הערכת שמאי לא כדאי כלכלית לתקן את הרכב במדינת ישראל.

סנ"צ יוסי כהן: אם יש 40% נזק, לא משתלם לתקן את זה בארץ.

סנ"צ יוסי כהן: אם הנזק נאמד ב-20,000 שקל, בשטחים אפשר לתקן את זה ב-3,000 שקלים ולא יותר.

סנ"צ יוסי כהן: ניהלנו פרשה של סוחר מנס ציונה שבמשך שנה קנה 400 כלי רכב שעברו תאונה.

סנ"צ יוסי כהן: כל הרכבים טופלו בשטחים.

סנ"צ יוסי כהן: התגלו העלמות מס בהיקף 10 מיליון שקל.

סנ"צ יוסי כהן: זו רק פרשה אחת מני רבות.

סנ"צ יוסי כהן: מה שראיתם במצגת הוא רק קצה של הבעיה.

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו רוצים לאסור תיקון רכבים בשטחים.

סנ"צ יוסי כהן: כך אנחנו מחייבים את הצרכן שלא ייכנס לתקן בשטחים, כי כך הוא מכלכל את הטרור, כיוון שבעלי המשחטות מממנים את החוליות שנכנסות מידי יום לישראל.

סנ"צ יוסי כהן: בעלי המשחטות גם יוצרים מערך שלם של כופר רכב ומנהלים בעצמם את המוסכים שמתקנים בהם את כלי הרכב.

סנ"צ יוסי כהן: כלי הרכב שמתוקנים שם הם סכנה בטיחות למי שנוהג בהם.

סנ"צ יוסי כהן: אזרחי מדינת ישראל שמכניסים רכב לתיקון לא יודעים מה הם גורמים.

סנ"צ יוסי כהן: לא מעט אזרחים שהרכב שלהם ניזוק בתאונה והם מקבלים שיפוי, מכניסים את הרכב למוסך והמוסך, בלי ידיעתם, מעביר את הרכב לתיקון בשטחים כדי להוזיל עלויות.

סנ"צ יוסי כהן: במוסכים שבשטחים עובדים ילדים בני 13-14.

סנ"צ יוסי כהן: הדרך הנוחה ביותר לתקן רכב שניזוק היא לא ליישר אותו, אלא לחתוך אותו ואז הרכב נחצה לשניים – אחד נוסע לכיוון אחד והשני לכיוון אחר.

רפ"ן גל קפלן: על-פי החוק הדבר הזה אסור בישראל.

רפ"ן גל קפלן: אסור לחתוך לרוחב.

סנ"צ יוסי כהן: משרד הרישוי לא מאפשר להעלות רכב כזה לכביש.

סנ"צ יוסי כהן: שום מכון לא יכול להכשיר רכב כזה.

סנ"צ יוסי כהן: בג"ץ גיבה את ההחלטה הזאת שלנו ושל משרד רישוי האוסרת להעלות לכביש רכב שנחצה לשניים.

סנ"צ יוסי כהן: לעניין הטרור - מדינת ישראל הטילה סגר על הרשות הפלסטינית בעזה.

סנ"צ יוסי כהן: הם מצאו דרך לייצר כלכלה חליפית ובעצם אין שום משחטה שיכולה לפעול מבלי שיש לה גיבוי של איזשהו ארגון.

גלעד ארדן: אתה אומר את זה על בסיס מודיעין?

סנ"צ יוסי כהן: אני אומר את זה על בסיס העובדה שלא מעט מראשי הרשות הפלסטינית דרושים לנו לחקירה, כולל מפקד המשטרה הפלסטינית בעבר, ראזי ג'באלי.

סנ"צ יוסי כהן: היו דרושים לנו קציני משטרה פלסטינים גם בגין המעורבות הישירה שלהם בסחר בכלי רכב גנובים.

סנ"צ יוסי כהן: הענישה חייבת להיות אפקטיבית.

סנ"צ יוסי כהן: בעל הרכב לא מבין מה המשמעות כשהוא מכניס רכב לתיקון ברשות הפלסטינית.

סנ"צ יוסי כהן: יש לנו יכולת והוכחנו שאנחנו יודעים לבצע אכיפה.

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו יכולים להיכנס לשטחי A ו-B.

גלעד ארדן: כמה אזרחים ישראלים העמדתם לדין על עבירות כאלה?

סנ"צ יוסי כהן: פתחנו תיקים והורשעו לא מעט.

סנ"צ יוסי כהן: אין לי כרגע נתון מדויק.

גלעד ארדן: אדם שהחלפים שלו גנובים במודע, זה לא ירתיע אותו מלתקן בשטחים.

גלעד ארדן: אתה רוצה להרתיע את האזרח הסביר והאזרח הסביר לא יודע בכלל שמתקנים לו את הרכב בשטחים.

גלעד ארדן: מוסך ישראלי – מורשה או בלתי מורשה – ייקח את הרכב לשטחים על גרר, כי אלה אנשים שהדברים האלה לא מרתיעים אותם – הם גם מעלימים מס ועושים עבירות נוספות – אז איך תוכיח שהאזרח הרגיל ידע שהרכב שלו טופל בשטחים?

גלעד ארדן: אני מניח שרוב האזרחים לא מכניסים בעצמם את הרכב לשטחים, אלא זה נעשה על-ידי אנשים שזה מקצועם.

סנ"צ יוסי כהן: אם זה בתום לב, ברור שהחוק נותן לו הגנה מפני העמדה לדין.

גלעד ארדן: בעצם הצעת החוק לא תסגור את הבעיה העיקרית.

סנ"צ יוסי כהן: רוב אלה שמכניסים כלי רכב לתיקון בשטחים הם הסוחרים שקונים כמויות גדולות של כלי רכב ממגרשי ההסדר למיניהם.

גלעד ארדן: כלומר, אתה רוצה להפוך את זה ללא כדאי כלכלית לסוחרים.

סנ"צ יוסי כהן: זו הגישה שלנו בנושא של ניתוק היכולת הכלכלית של ארגוני פשיעה.

סנ"צ יוסי כהן: למדנו שאם פוגעים בכיס, זה משפיע.

סנ"צ יוסי כהן: כשאתה מנהל משפט, מערכת המשפט מתנהלת לפי סדרי העדיפויות שלה, אבל כשאתה פוגע בכיס או שאתה לוקח רכב מאזרח, כבר באותו רגע אתה יוצר הרתעה ממשית.

סנ"צ יוסי כהן: מסתבר שזה הדבר הגדול שמשפיע על האזרח.

סנ"צ יוסי כהן: יש לנו יכולת להוכיח שכשנכסים כלי רכב לשטחים – 50-60 כלי רכב מידי יום – אותה כמות גם נגנבת.

סנ"צ יוסי כהן: יש הלימה חד-משמעית בין כמות הגניבות לבין כמות כלי הרכב שנכנסים לתיקון.

סנ"צ יוסי כהן: איך אנחנו יודעים את זה?

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו עומדים במחסומים וסופרים רכבי גרר וכלי רכב שנכנסים.

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו מצלמים את כלי הרכב האלה ובמבצע שאנחנו עושים לאחר מכן אנחנו תופסים את כלי הרכב המתוקנים ובודקים.

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו דורשים לפרק את אותם חלקים שתוקנו בשטחים ומוודאים שהם עוברים את כל התהליך שמשרד התחבורה דורש.

יעקב חלווה: נציג משרד התחבורה אמר שיש הוראות ושכולם פועלים לפיהן.

יעקב חלווה: אני רוצה להזכיר לכם שההוראות בחוק רישום חלקים לא חלים על 90% מהרכבים במדינת ישראל.

יעקב חלווה: אני מתפלא שמשרד התחבורה לא יודע את זה.

יעקב חלווה: כל החברות שיש להן יותר מ-25 כלי רכב, החוק לא חלק עליהן – לא עניין החשבונית, לא המוסך המורשה וגם לא תקנה 309.

יעקב חלווה: לפיכך אני מתפלא שנציג משרד התחבורה אומר שיש הוראות וחייבים לבדוק את הרכב.

יעקב חלווה: זו פרצה שחייבים לתקן אותה.

יעקב חלווה: הגשתי נייר עמדה נוסף, שאני מקווה שגם הוא ייכנס להסתייגויות, לפיו זה יחול על כל בעלי הרכבים.

יעקב חלווה: כרגע 90% מבעלי הרכב לא חייבים בחוק הרישום.

שמואל מלכיס: אני לא רוצה לקלקל לחבר הכנסת כחלון, אבל אנחנו תומכים בחוק הזה.

שמואל מלכיס: לדעתי במטרות החוק יש סטייה רצינית.

שמואל מלכיס: הנחתי לתומי שתיקון של חוק שנועד למניעת גניבות, גם המטרה העיקרית של התיקון שלו היא למניעת גניבות.

שמואל מלכיס: זה שיכולות להיות לו השפעות חיוביות נוספות, כגון שיפור הבטיחות של כלי רכב ו/או תרומה כלכלית חשובה למוסכים בישראל, אין עיני צרה בזה.

משה כחלון: תרומה לכלכלת ישראל.

גלעד ארדן: אז על מה הוויכוח?

שמואל מלכיס: אני טוען שעיקר התיקון שמציע חבר הכנסת כחלון הוא למען מניעת גניבות רכב.

שמואל מלכיס: לדעתנו ההליך הזה מאוד חיוני להקטנת מספר גניבות הרכב בישראל, כיוון שמרבית גניבות הרכב בעצם נועדו לפירוק לחלפים ושימוש בחלפים בתוך הרשות הפלסטינית.

שמואל מלכיס: לכן אנחנו בעד הצעת החוק.

שמואל מלכיס: איגוד חברות הביטוח וחברות הביטוח תורמות תרומה רצינית מאוד למניעת גניבות רכב.

שמואל מלכיס: בניגוד לקאטו הזקן שכל פעם שעולה נושא שקשור ברכב, תמיד חברות הביטוח הן האשמות בגניבות הרכב, לא מיותר להזכיר - - -

גלעד ארדן: מיהו פה קאטו הזקן?

שמואל מלכיס: נציג איגוד המוסכים.

גלעד ארדן: מכל הדיונים שניהלתי עד היום מגיע למסקנה אחת: מי שהכי הרבה רוצה את החוק, הוא זה שמעכב אותו הכי הרבה.

מקסים אללוף: אני בעל מוסך מהצפון.

מקסים אללוף: לפעמים אני רואה בטלוויזיה מה קורה בכנסת ומתבייש, ועכשיו אני מבין למה אני מתבייש.

גלעד ארדן: למה?

מקסים אללוף: כי כל הזמן מפריעים כאן.

מקסים אללוף: אני רוצה להציג תמונה אמיתית.

מקסים אללוף: אני בעל מוסך שמעסיק 42 עובדים בצפון.

מקסים אללוף: בין יתר התפקידים שלי אני אב בית הדין הארצי של ארגון המוסכים.

מקסים אללוף: אני רוצה לציין עובדה שאני נתקל בה יום-יום אצלי במוסך.

מקסים אללוף: כאשר יש תאונה ושמאי שמגיע קובע נזק של 42% ואפילו 40%, יש לו הנחיות ברורות מחברות הביטוח לא לתקן את המכוניות.

מקסים אללוף: כמובן שזה פוגע בי כלכלית, אבל כרגע נעזוב את הצד הזה ונתמקד בצד הבטיחותי.

מקסים אללוף: לחברות הביטוח יש הסכמים ברורים עם מאגרי רכב שונים ולשם מתנקזים כל הרכבים.

מקסים אללוף: הם לוקחים את העבודה מהצפון ומעבירים למרכז ובמרכז מתחילים לעבוד כל החאפרים הגדולים – כל מיני מתווכים למיניהם.

מקסים אללוף: חברות הביטוח מוכרות את המכוניות האלה ובוודאות הן עוברות לשטחים.

מקסים אללוף: נקודה.

מקסים אללוף: אף רכב כזה לא מתוקן בתוך מדינת ישראל.

מקסים אללוף: בהוראת חברות הביטוח יום-יום לוקחים ממני מכוניות.

מקסים אללוף: אני לא טוען שחברות הביטוח גורמות לגניבות הרכב, אבל הן תורמות לזה.

מקסים אללוף: הן קטליזטור לא קטן בהקשר זה.

משה כחלון: איזו השפעה יש לחברות הביטוח על אחוזי הנזק?

מקסים אללוף: לחברות הביטוח יש הוראות ברורות לשמאי הבית שלהן.

מקסים אללוף: אם בא שמאי חיצוני, השמאות אחרת.

שמואל מלכיס: אתה עובד במוסך ולא מכיר את הסדר השמאים?

גלעד ארדן: מר אללוף, אתה כועס עלינו ולכן גם לא הבנת את ההערה שלי קודם.

גלעד ארדן: אמרתי, ולא במקרה, שבסוף מי שהכי רוצה את החוק, הוא גם זה שגורם לעכב אותו ואולי בסוף גם תתפזר הכנסת ולא יהיה חוק.

גלעד ארדן: יכול להיות שכל הערה שלך צודקת – ומר מלכיס יכול לומר מה שהוא רוצה, אני באופן אישי מכיר מקרים שבהם חברות ביטוח אישרו אובדן להלכה גם בפחות מ-50% נזק, וכנראה שהן גם לא מפסידות בתהליך הזה – אבל מה זה משנה עכשיו מי אשם ולמה.

גלעד ארדן: אם אתה תומך בהצעת החוק, מה זה משנה מי אשם?

גלעד ארדן: אתם עושים פה סגירת חשבונות וזה לא רלוונטי בכלל לחוק.

גלעד ארדן: החוק טוב?

מקסים אללוף: בוודאי.

גלעד ארדן: אם כך, כדאי להתקדם.

אילן מלמד: החוק הזה מצוין ואנחנו תומכים בו.

אילן מלמד: הכנו נייר עמדה ואני אמסור אותו למנהלת הוועדה.

גלעד ארדן: להבא תמסרו את זה לפני הדיון, כדי שחברי הכנסת יוכלו ללמוד אותו.

אילן מלמד: התיקון בשטחים הוא תיקון זול.

אילן מלמד: התיקון הזול הזה הוא המניע לגניבות רכב, כי בניגוד למדינות אחרות בעולם, 75% מכלי הרכב שנגנבים במדינת ישראל לא נמצאים.

אילן מלמד: במדינות אחרות בעולם 75% מכלי הרכב שנגנבים גם נמצאים, כי גנבו אותם כדי לנסוע מנקודה א' לנקודה ב'.

אילן מלמד: כלומר, במדינת ישראל כלי הרכב הגנובים הופכים להיות ל"בשר" חלקים.

אילן מלמד: התיקון הזול בשטחים מניע ביקוש לכלי רכב.

אילן מלמד: יש פיתוי עז, גם לחברות הביטוח וגם לחברות הליסינג, לתקן את כלי הרכב בשטחים, אף-על-פי שמאז חקיקת חוק הרישום הן הנהנות הגדולות מהעובדה שכמות כלי הרכב הגנובים פוחתת.

עודד שאולוף: איגוד קציני הבטיחות מברך על החוק.

עודד שאולוף: במשטרה נאמר לי שאם גנב רכב נתפס, הוא משוחרר עם קנס של 1,000 שקלים.

עודד שאולוף: בעצם ייתכן שכבר באותו ערב הוא חוזר לגנוב.

עודד שאולוף: השאלה היא אם החמרת הענישה על גנבי הרכב עצמם תפחית קצת את מספר הגניבות.

גלעד ארדן: זה לא קשור לדיון הזה.

גלעד ארדן: כבר דיברנו על כל עניין רף הענישה.

יהודה יגן: איגוד השמאים העביר לוועדה נייר עמדה.

יהודה יגן: אנחנו תומכים תמיכה מלאה בהצעת החוק ואנחנו סבורים שיישום החוק יקדם מטרות ציבוריות, בטיחותיות וכלכליות.

גלעד ארדן: אני רוצה להבהיר שכל מי שמעביר ניירות עמדה ביום הדיון, אין לנו אפשרות להתייחס אליהם.

גלעד ארדן: אנחנו לא יכולים ללמוד ניירות עמדה תוך כדי הישיבה.

ניר ימין: יחידת "אתגר" הציגה בדיון מצגת, אבל אני סבור שגם בהקשר למה שהמציע רוצה, לא נמסרו מספיק נתונים.

ניר ימין: הצעת החוק מדברת על איסור תיקון של כלי רכב ברשות הפלסטינית.

ניר ימין: בעצם יש איסור על אדם להעביר את כלי הרכב שלו, בין אם בעצמו ובין אם באמצעות מישהו אחר, לתיקון ברשות.

ניר ימין: לא הצלחתי להבין מהמצגת כמה רכבים ישראלים אכן הועברו מרצון לתיקון ברשות?

סנ"צ יוסי כהן: אמרתי שיש הלימה בין כמות כלי הרכב לבין כמות כלי הרכב שמועברת לתיקון בשטחים.

סנ"צ יוסי כהן: כל יום מועברים בין 50 ל-60 כלי רכב לתוך השטחים ונגנבים כ-90-80.

סנ"צ יוסי כהן: אלה בדיוק ה-70% שאנחנו מדברים עליהם.

גלעד ארדן: הרכבים הגנובים לא מעניינים אותנו בהקשר זה.

גלעד ארדן: החוק הזה לא ימנע גניבה, אלא זה יכול לצמצם את האינסנטיב.

גלעד ארדן: השאלה מאוד ברורה: כמה רכבים ישראלים מועברים לשטחים, משוקמים שם וחוזרים חזרה לישראל?

סנ"צ יוסי כהן: 50 כלי רכב נכנסים מידי יום לתיקון בשטחים.

ניר ימין: כמה מהם נמצאו עם חלפים גנובים?

סנ"צ יוסי כהן: מבחינתנו כל החלפים שנמצאים בשטחים הם חלפים גנובים.

גלעד ארדן: כל סוחר שמכניס רכבים לתיקון בשטחים בעצם מועמד לדין על שותפות לגניבה?

גלעד ארדן: גם בלי להוכיח שהחלק גנוב, כלומר, יש חזקה שכל חלק שהותקן ברשות הוא גנוב ולכן אפשר להרשיע את הסוחר על גניבה?

סנ"צ יוסי כהן: כן.

סנ"צ יוסי כהן: חוק הרישום מדבר על איסור תיקון בחלקים ישנים בתחומי הרשות הפלסטינית.

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו מעמידים לדין על כך.

גלעד ארדן: יש חזקה שזה גנוב?

גלעד ארדן: מה העונש על כך?

סנ"צ יוסי כהן: שלוש שנות מאסר.

ניר ימין: אתה מדבר על איסור שימוש במוצר תעבורה משומש.

סנ"צ יוסי כהן: נכון, כי החוק נועד למניעת גניבות.

יפעת רווה: אנשים נכנסים לבית סוהר על כך?

סנ"צ יוסי כהן: אני זוכר שהיה גם אדם שנכנס לכלא, אבל בדרך כלל זה גם משום דברים אחרים שמלווים את האדם.

גלעד ארדן: למה צריך את התיקון הזה?

סנ"צ יוסי כהן: כדי לסגור את הפרצה שקיימת בחוק היום.

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו אוכפים את חוק הרישום במוסכים בתוך ישראל, אבל משום שמעבירים כלי רכב לתיקון בשטחים, אנחנו לא יכולים לבצע שם אכיפה, אלא רק מול כלי הרכב שיוצאים חזרה מתוך השטחים ולשם כך אנחנו צריכים את התיקון.

יפעת רווה: איך אתם יודעים שאדם תיקן בשטחים?

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו רואים כשהרכב נכנס לשטחים.

גלעד ארדן: מי אומר שהרכב נכנס לתיקון, אולי הוא נכנס כדי לאכול טחינה?

שמואל מלכיס: אם רואים את הרכב מועבר לשטחים על גבי גרר ויצא מתוקן, סביר להניח שהרכב תוקן שם.

גלעד ארדן: הבנתי שאתם מבקשים את התיקון כדי שאפשר יהיה לעצור את הרכב כבר בכניסה לרשות ולא רק ביציאה.

סנ"צ יוסי כהן: הטוב ביותר הוא למנוע את הכניסה לשטחים, מתוך ידיעה ברורה שאסור לתקן בשטחים.

גלעד ארדן: אני יכול לטעון שאני פוחד שיגנבו לי את הרכב מהמוסך שאני שומר אותו בו וכשאני הולך לאכול במסעדה בשטחים, אני לוקח איתי את הרכב על גבי גרר.

גלעד ארדן: אתה יכול להעמיד לדין פלילי על זה שאדם נכנס למקום שמותר לו להיכנס אליו?

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו מצלמים את הרכב שמועבר על גרר - - -

לאה ורון: מה עם רכב שלא מועבר על גבי גרר?

סנ"צ יוסי כהן: רוב כלי הרכב מועברים על גרר.

סנ"צ יוסי כהן: אנחנו רואים גם כלי רכב עם נזק שנכנסים שלא על גבי גרר וגם אותם אנחנו עוצרים.

גלעד ארדן: אבל על-פי החוק הזה לא תוכל לעצור אדם בכניסה לשטח שמותר לו להיכנס אליו ולהעמיד אותו לדין על זה שהוא תיקן שם, כי הוא עוד לא תיקן שם.

משה כחלון: אם הוא לא תיקן, הוא לא יועמד לדין.

סנ"צ יוסי כהן: אני לא מעמיד לדין מי שאני לא יכול להוכיח שהוא עבר עבירה.

גלעד ארדן: אבל לגבי מי שאתה מוכיח שהוא תיקן, יש לך את החוק המקורי שאוסר על שימוש בחלקים לא מסומנים ולפיו אתה מעמיד לדין.

סנ"צ יוסי כהן: עצם הכניסה לשטחים לשם תיקון, יוצרת מוטיבציה אחרת אצל המתקן.

סנ"צ יוסי כהן: הצענו ענישה שתיצור אפקטיביות מול האדם שרוצה לתקן, כדי שלא יהיה לו כדאי להעביר לשם רכב לתיקון.

רפ"ן גל קפלן: אנחנו רוצים למנוע העברה של הרכב לצורכי תיקון בשטחים.

רפ"ן גל קפלן: זה מחייב אותנו, כיחידת חקירות, לחקור.

רפ"ן גל קפלן: אם יש לי יסוד לחשד שאדם הולך לתקן בשטחים - כאשר הרכב דפוק מכל הכיוונים, שהוא על גבי גרר, כשהנהג אומר שהוא הולך לקדומים אבל בעצם הוא נכנס לקלקיליה – אנחנו רוצים שתהיה לנו אפשרות לזמן את הסוחר או את הגרריסט או את בעל הרכב לחקירה, ולבקש מהם להראות לנו חשבוניות או חוות דעת שמאי וכו'.

גלעד ארדן: אם הוא לא מראה את מה שאת מבקשת, ממילא את מעמידה אותו לדין על-פי חוק הרישום שהעונש הנקוב בו הוא עד שלוש שנות מאסר.

גלעד ארדן: מה מוסיף לך החוק הזה?

רפ"ן גל קפלן: חוק הרישום מתייחס לחלקים משומשים בלבד.

רפ"ן גל קפלן: אם האדם יגיד שהוא לא תיקן בחלקים משומשים, זה בעייתי מבחינתנו להוכיח.

גלעד ארדן: אז עם מה יתקנו לו שם, עם איזה חלקים?

רפ"ן גל קפלן: יש הרבה מקרים שהם קונים חלקים בארץ ומעבירים להרכבה ולתיקון בשטחים.

רפ"ן גל קפלן: זה מותר היום.

רפ"ן גל קפלן: זו בהחלט טענת הגנה שהם משתמשים בה.

רפ"ן גל קפלן: אנחנו רוצים לאסור כל תיקון בשטחים, גם בחלקים חדשים.

ניר ימין: מדוע אי אפשר לומר שהאיסור לא יהיה רק בחלק משומש, אלא בכל חלק שהמקור שלו ברשות הפלסטינית?

רפ"ן גל קפלן: העבודה מתבצעת בשטחים ואת זה אני רוצה למנוע.

ניר ימין: למה?

רפ"ן גל קפלן: מהטעמים שפירט חבר הכנסת כחלון: ביטחוני, כלכלי ובטיחותי.

משה כחלון: המשטרה מבקשת לתפוס את הרכב כבר בכניסה לרשות.

משה כחלון: הצעת החוק רוצה למנוע בכלל את הכניסה ולא רק שביציאה מהשטחים המשטרה תתפוס ותעמיד לדין.

גלעד ארדן: לא תוכל לעשות את זה, כי מותר להיכנס לאזורים האלה.

משה כחלון: עם רכב על גבי גרר?

גלעד ארדן: עם כל מה שהאדם רוצה, גם עם גמל.

גלעד ארדן: אין למשטרה שום זכות למנוע מאדם להיכנס לשטחים.

ניר ימין: אם מבחינה ביטחונית אסור להיכנס, ממילא צה"ל מוציא צווים שאוסרים על אנשים להסתובב שם.

ניר ימין: אם לאנשים מותר להסתובב שם, אי אפשר למנוע את זה.

אמנון ניקורטין: זה כמו שיתפסו עבריין עם כלי פריצה בכיס ואז בוודאי שיעצרו אותו.

אמנון ניקורטין: זה אותו היגיון.

רפ"ן גל קפלן: אנחנו מבקשים שתהיה לנו אפשרות למנוע ממנו את המעבר במחסום.

רפ"ן גל קפלן: אני רוצה לעצור את הרכב במחסום ולומר לאדם שיחזור חזרה, כי יש לי חשד שהוא נכנס לשם תיקון.

רפ"ן גל קפלן: על כך מדבר סעיף (א2) בהצעת החוק.

גלעד ארדן: אם כך, אני מציע שבסעיף (ב1) לא ייאמר: "היה לשוטר יסוד להניח כי נהג עבר עבירה.

גלעד ארדן: ..", אלא: היה לשוטר יסוד להניח כי נהג עומד לעבור עבירה.

גלעד ארדן: זה הבדל משמעותי.

רפ"ן גל קפלן: לפי סעיף (א2) זה גם להעביר לשם תיקון.

גלעד ארדן: כששוטר רואה מישהו בשתיים בלילה עם כלי פריצה שמתעסק במנעול, הוא יכול למנוע את זה או שהוא צריך לחכות עד שהוא ייכנס?

יפעת רווה: זה ברור.

גלעד ארדן: אם מנהלים מעקב וברור שמדובר בסוחר רכב שכבר נכנס בעבר, ורואים אותו עם רכב הרוס על גרר, החוק יאפשר להם למנוע ממנו להיכנס?

יפעת רווה: יש עבירה של החזקת כלי פריצה.

יפעת רווה: אם גרר נכנס לשטחים עם רכב הרוס, זה ברור, אבל יש מקרים שאדם נכנס עם רכב ולשוטר יכולה להיות דילמה אם כן או לא הוא נכנס לתקן את הרכב.

יפעת רווה: צריכה להיות הוכחה כלשהי וגרר זה המקרה הקל.

גלעד ארדן: אני מניח שמשטרת ישראל לא תשתמש בסמכות הזאת סתם, אלא אם היה לשוטר יסוד להניח כי נהג עבר או עומד לעבור עבירה.

גלעד ארדן: היא תצטרך להוכיח בבית משפט אם היא מנעה ממנו את חופש התנועה.

יפעת רווה: זה מינהלי, זה לא בבית משפט.

גלעד ארדן: אם סתם פוגעים לאדם בחופש העיסוק, הוא יכול ללכת לבית משפט והמשטרה תצטרך להוכיח שהיה לה יסוד סביר להניח.

ניר ימין: העונש על העבירה של איסור שימוש בחלקי רכב משומשים הוא ממילא עונש חמור, ובהצעת החוק הזאת מבקשים להטיל את זה לא רק על מי שעבר עבירה, אלא גם מי שעומד לעבור עבירה.

ניר ימין: זה הופך את זה לעוד פחות מידתי ממה שזה היה מלכתחילה.

ניר ימין: אני מסכים עם עו"ד רווה שזה בעייתי.

יפעת רווה: אם יש הוכחה שאדם מעביר את הרכב לשם תיקון, זה נמצא כבר בחוק הקיים.

יפעת רווה: אם מתכוונים להטיל את זה על מי שעומד להעביר, זה משהו אמורפי קצת.

שמואל מלכיס: אי אפשר להעניש על כוונה בלבד.

גלעד ארדן: תתפלא.

גלעד ארדן: הקדוש ברוך הוא לא מעניש על כוונה רעה, אבל בית משפט ועוד איך.

שמואל מלכיס: כנראה שלמדתי בפקולטה למשפטים אחרת.

גלעד ארדן: תשאל את מרגלית הר-שפי.

גלעד ארדן: אני מבקש שתשקלו לקראת הדיון הבא איך להכניס להצעה הזאת גם את עניין המוסכים הבלתי מורשים בתוך שטחי מדינת ישראל.

ניר ימין: חבר הכנסת כחלון ואני דיברנו על כך לפני הדיון.

ניר ימין: הצעתי שאם השיקול להצעת החוק הוא כלכלי, אפשר לאסור על עוד פעילויות בשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית, כמו למשל לקנות בסופרמרקט שם.

ניר ימין: אם זה שיקול ביטחוני – צה"ל אוסר באמצעות צו אלוף על כניסה של ישראלים לשטחים מסוימים.

ניר ימין: לכן נראה לי שהשיקול המרכזי הוא דווקא השיקול הבטיחותי.

ניר ימין: אם השיקול המרכזי הוא השיקול הבטיחותי – אפשר לדבר על איסור תיקון או העברה לתיקון במוסך שאינו מפוקח לפי צו הפיקוח בחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.

ניר ימין: כך לא נתייחס דווקא לאזור, אלא למוסך מפוקח או מורשה או מוסך שאיננו מפוקח ומורשה.

ניר ימין: כך, כדי להצדיק את ההצעה – את האיסורים והענישה - יש טענות יותר טובות.

שמואל מלכיס: החוק נועד למניעת גניבות רכב והנושא של הבטיחות, עם כל הכבוד, חשוב ורציני, אבל אם רוצים לחוקק חוק שמטרתו למנוע תיקונים - - -

לאה ורון: חבר הכנסת כחלון מנה מספר סיבות להצעתו, לאו דווקא מניעת גניבות.

גלעד ארדן: אפשר להחליף את השם ולומר שזה חוק למניעת גניבות ופגיעה בבטיחות הרכב.

ניר ימין: במצגת של יחידת "אתגר" דיברו על שלושה נושאים: כלכלי, בטיחותי וביטחוני.

שמואל מלכיס: אם יורשה לי להציע, כדאי להתרכז בנושא של מניעת גניבות וכן להקטין במידה מסוימת את הענישה שהיא דרקונית לגבי הנושא של מניעת גניבות, אבל לסתום את הפרצה המאוד גדולה, שהיא אחד הגורמים העיקריים לגניבת כלי רכב.

גלעד ארדן: דווקא אדוני, כמי שמשלם על גניבות רכב, אמור לרצות שהענישה תהיה יותר חמורה.

שמואל מלכיס: צריכה להיות איזושהי מידתיות - - -

גלעד ארדן: זה התפקיד של משרד המשפטים לדאוג למידתיות.

גלעד ארדן: חברות הביטוח דואגות למידתיות של מי שמסייע לגניבות רכב?

גלעד ארדן: לא ידעתי שזה במסגרת תפקידכם.

שמואל מלכיס: אני בסך הכל מציע הצעה שיש בה היגיון ושתעזור לכם להעביר את החוק.

שמואל מלכיס: אני חושב שאם הענישה תהיה לא מידתית לגבי גניבות רכב - - -

גלעד ארדן: אז בסוף לא ישתלם לגנוב רכב.

שמואל מלכיס: החוק לא יעבור בצורה הזאת.

גלעד ארדן: את זה תשאיר לנו, החוק יעבור.

שמואל מלכיס: אם כך, אני בעד ענישה מחמירה עוד יותר.

גלעד ארדן: אז גם בתחומי מדינת ישראל.

שמואל מלכיס: זה לא שייך אחד לשני.

שמואל מלכיס: תיקון רכב במוסך לא מורשה אינו שייך לכאן, זה לא שייך לגניבות רכב.

שמואל מלכיס: אם מוסך משתמש בחלק משומש, חובה עליו לרשום את החלקים.

שמואל מלכיס: חוק הרישום חל על כל אדם, כולל כל מוסך, ולכן זה בין כה וכה תופס במסגרת הזאת.

גלעד ארדן: אבל אם יש בעיית אכיפה, ולחווה בן-ארי יש רק ארבעה פקחים, נעזור לה בהרתעה, כך שלבעל מוסך בלתי מורשה יהיה עונש עוד יותר חמור.

גלעד ארדן: מה רע בזה?

שמואל מלכיס: זה לא רע.

גלעד ארדן: אם כך לא חשוב אם טכנית זה המקום או לא המקום.

יעקב חלווה: איגוד המוסכים תומך בדברי היושב-ראש.

גלעד ארדן: אני מבקש לקבל לקראת הישיבה הבאה את התייחסות הממשלה ומשרד התחבורה.

משה כחלון: אני מבקש שההצעה תתייחס לתיקון רכבים בתחומי הרשות.

משה כחלון: אם לא – נעצור עכשיו ונעשה חשיבה מחודשת.

משה כחלון: לא התכוונתי שהצעת החוק שלי תהיה לגבי תיקון רכבים במוסך לא מורשה, אלא חשוב לי שזה יתייחס לתיקון רכבים בתחומי הרשות הפלסטינית.

גלעד ארדן: אני לא מבין מה ההיגיון.

משה כחלון: היועץ המשפטי של הוועדה, עו"ד ניר ימין, מציע שהצעת החוק תתייחס למוסכים שאינם מפוקחים.

גלעד ארדן: הוא לא מציע להחליף את כל הצעת החוק ולקבוע איסור תיקון במוסכים בלתי מפוקחים.

משה כחלון: זה מה שהוא מציע.

גלעד ארדן: הספציפיקציה לגבי שטחי הרשות הפלסטינית תישאר ובנוסף יהיה גם איסור על תיקון במוסכים לא מורשים.

גלעד ארדן: חומרת האיסור צריכה להיות זהה גם למי שיתקן במוסך בלתי מורשה כאן.

ניר ימין: הכוונה שלי היא שאם אנחנו אוסרים על מוסכים שאינם מפוקחים לפי דיני מדינת ישראל, ממילא זה אוסר גם על תיקון בשטחי הרשות.

משה כחלון: אני מבקש שנעצור כאן ונעשה חשיבה מחודשת.

גלעד ארדן: לא צריך להכריע כרגע.

משה כחלון: אם כך, נקרא את הצעת החוק.

משה כחלון: הצעת חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות)(תיקון – איסור תיקון בשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית), התשס"ז-2007.

משה כחלון: תיקון סעיף 10 - 1.

משה כחלון: בחוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות), התשנ"ח-1998 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 10(א), אחרי פסקה (5) יבוא: "(6) העובר על הוראות סעיפים 18א(א1) ו-(א2).

משה כחלון: "

ניר ימין: סעיף 10 קובע את העונשין ומדבר על עונש של שלוש שנות מאסר למי שעושה את הפעולות שמנויות בסעיף.

משה כחלון: האם צריך להצביע על כל סעיף?

גלעד ארדן: לא, זו קריאה ראשונה.

גלעד ארדן: תקרא את כל הצעת החוק ובסוף נצביע על הכל ביחד.

משה כחלון: תיקון סעיף 18א - 2.

משה כחלון: בסעיף 18א לחוק העיקרי – במקום כותרת השוליים יבוא "איסור תיקון בשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית ואיסור שימוש במוצרי תעבורה משומשים משטחי האחריות האזרחית הפלסטינית"; בסעיף קטן (א), אחרי הגדרה "רכב" יבוא: "תיקון רכב" – תיקון או טיפול מכני, חשמלי או אלקטרוני שבוצע ברכב, לרבות פחחות, צבע ומיזוג אוויר.

משה כחלון: "; אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) לא יתקן אדם רכב הרשום בישראל, בשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית.

משה כחלון: (א2) לא יעביר אדם רכב הרשום בישראל לשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית לשם תיקון, ולא יוציא רכב, כאמור, משטחי האחריות האזרחית הפלסטיני, אם תוקן שם."; אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) היה לשוטר יסוד להניח כי נהג עבר עבירה לפי סעיפים קטנים (א1) או (א2), רשאי הוא לדרוש מהנהג להילוות אליו אל קצין משטרה או ליטול ממנו את רישיון הרכב, והוראות סעיף 47(ג), (ד) ו-(ו) לפקודת התעבורה יחולו, בשינויים המחויבים; היה לקצין משטרה יסוד להניח כי יוגש כתב אישום נגד הנהג, רשאי הוא למסור לו הודעת איסור שימוש ברכב שבו נעברה העבירה לתקופה של 30 ימים, וליטול את רישיון הרכב לאותה תקופה.

משה כחלון: בהודעה תצוין הסיבה לאיסור השימוש ברכב ולנטילת הרישיון.

יפעת רווה: זה בכפוף לעניין הענישה שעליו נעשה דיון לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

רפ"ן גל קפלן: אנחנו רוצים לתקן את סעיף (ב!) – בכל מקום שכתוב "נהג" ייכתב "אדם".

רפ"ן גל קפלן: אנחנו רוצים שהכוונה תהיה לגרריסט או למישהו שמעביר.

רפ"ן גל קפלן: בנוסף לכך, באותו סעיף, שורה שלישית מהסוף, כתוב "רשאי הוא למסור לו הודעת איסור שימוש ברכב שבו נעברה העבירה" ולהוסיף: או ברכב שבאמצעותו בוצעה העבירה.

רפ"ן גל קפלן: זה מתייחס לגרר שמעביר.

ניר ימין: לפני כן היושב-ראש העלה סיטואציה שיכולה להתממש, לפיה אזרח מעביר את הרכב שלו למוסך מורשה בארץ ואותו בעל מוסך או סוחר מעביר אותו לשטחי הרשות.

ניר ימין: כאן מוצע איסור שימוש ברכב שמסרתי לתיקון ובעצם לא ידעתי שהוא יועבר לתיקון ברשות הפלסטינית.

רפ"ן גל קפלן: בהמשך הסעיף יש לך טענת הגנה, לפי סעיף 57(א) לפקודת התעבורה שמעלה טענת הגנה של אי-ידיעה.

גלעד ארדן: מה זאת אומרת "עשה ככל יכולתו"?

גלעד ארדן: האם אני צריך להחתים את בעל המוסך שהוא לא יתקן את הרכב שלי ברשות הפלסטינית?

משה כחלון: אם אתה מוסר את האוטו במוסך מרכזי, לא תהיה לך בעיה.

משה כחלון: אבל אם אתה מוסר את האוטו בבקה אל-גרביה, מן הסתם אתה יכול לחשוב שהם עשויים להעביר את זה לבקה אל-שרקייה.

גלעד ארדן: האם אפשר לכתוב שחזקה על אדם שתיקן את הרכב שלו במוסך מוסדר שלא ידע שאותו מוסך מוסדר יעביר את הרכב לתיקון במקום אחר?

יפעת רווה: בהחלט, אפשר להוסיף.

יפעת רווה: אני מניחה שאתה מתכוון למוסך מפוקח.

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: זאת כדי שמי שייענש לא יהיה האזרח שהכניס את הרכב לתיקון, אלא בעל המוסך שהעביר לרשות הפלסטינית.

יפעת רווה: באשר להשבתה, צריך להיות איזשהו מנגנון של בדיקה.

יפעת רווה: בהנחה שרבים מהרכבים האלה הם לא תקינים, צריך שמישהו יבדוק את זה ואם הרכב לא תקין אסור להחזירו ואם הוא תקין אפשר להחזיר יותר מהר.

משה כחלון: אפשר להכניס את זה לפני הקריאה השנייה והשלישית.

יפעת רווה: אני אבדוק את זה עם המשטרה.

ניר ימין: אני רוצה לחזור לסעיף 2(3).

ניר ימין: ב-(א2) מוצע: "לא יעביר אדם רכב הרשום בישראל לשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית לשם תיקון, ולא יוציא רכב.

ניר ימין: ..".

ניר ימין: כלומר, אם רכב כבר נמצא שם, יש עונש כפול – מעבר לשלוש שנות המאסר גם אסור להוציא את הרכב.

ניר ימין: אם המטרה שלנו היא שמלכתחילה לא יעבירו לשם, בעצם אנחנו מחלטים את הרכב הזה לטובת בעל המוסך הלא מורשה בשטחי הרשות.

ניר ימין: אני לא חושב שזו מטרת המציע.

ניר ימין: יוצא שאנחנו נותנים פרס לבעל המוסך הלא מורשה בשטחי הרשות כך שהרכב יישאר אצלו.

רפ"ן גל קפלן: לא.

רפ"ן גל קפלן: הכוונה היא לגרר שעובר במחסום ואז אני אתפוס את הרכב בזמן ההוצאה.

גלעד ארדן: אם כך, אתם לא צריכים את הסיפא של הסעיף הזה.

גלעד ארדן: אם האדם כבר העביר ואתם תפסתם אותו, אתם יכולים לחלט לו לפי הסמכות שבהמשך.

רפ"ן גל קפלן: הכוונה שלנו היא שאנחנו תופסים את הרכבים גם בזמן הכניסה וגם בזמן היציאה.

רפ"ן גל קפלן: אני צריכה שתהיה לי סנקציה לתפוס אותו.

ניר ימין: אני אזרח שרוצה לקיים את החוק הזה, אבל אם מישהו הכניס את האוטו שלי, אסור לי להוציאו.

ניר ימין: אני נותן אותו פרס למי שתיקן אותו שם.

אתי בנדלר: לא נכחתי בישיבה ואני לא רוצה לפתוח את הדיונים שהיו כבר, אבל אני בכל זאת מבקשת לעשות הפסקה של מספר דקות.

משה כחלון: לא אכפת לי שנעצור עכשיו את הדיון בהצעת החוק.

משה כחלון: נתכנס בעוד שבוע או עשרה ימים ועד אז נבוא מאורגנים.

יפעת רווה: נראה לנו נכון שאם זה רכב שבאמצעותו בוצעה העבירה, כלומר הגרר, אפשר להשבית אותו, כי זה כמו כלי הפריצה.

יפעת רווה: אם זה הרכב עצמו, המשטרה תערוך בדיקה ואם הרכב לא תקין, אז ייקחו ולא יחזירו.

יפעת רווה: אם הרכב תקין – יחזירו אותו.

משה כחלון: זה מקובל עליי.

משה כחלון: אני בכל זאת מציע לעצור כאן.

גלעד ארדן: היועצת המשפטית של הוועדה רוצה לבחון מספר סוגיות עם המציע.

משה כחלון: איגוד המוסכים הגיש נייר עמדה לצרף סעיף מסוים.

משה כחלון: אני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה לבחון להכניס את זה להצעת החוק.

משה כחלון: אם זה יהיה בבחינת נושא חדש, אני מבקש לעדכן אותי.

ניר ימין: הדיון הוא לקריאה ראשונה ולכן אין עניין של נושא חדש.

גלעד ארדן: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.