ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר , 2007-10-23 11:00

סטס מיסז'ניקוב: צהרים טובים.

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים בנושא תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום), התשס"ח-2007.

דורית גילת-שלום: מדובר בתקנות הסיווג שבאות להסדיר איך ייראה הגיליון הזה שאנחנו רואים כל יום בעיתון עם קרנות הנאמנות, מה יהיו הכותרות לפיהן ממוינות הקרנות ושיהיה בהן סדר.

דורית גילת-שלום: כדי שב-1 בינואר 2008 הגיליון הזה ייראה בהתאם לתקנות, אנחנו זקוקים לכך שכל מנהל קרן יגיש לנו תקופה קצרה לפני כן הודעה איך הוא מבקש לשבץ כל קרן שבניהולו, תחת איזו כותרת, ואת זה יעשה מנהל הקרן מהיום והלאה ולא העיתון לפי שיקול דעתו.

דורית גילת-שלום: להוראת המעבר הזאת לא נקבע תאריך בדיון שהתקיים לפני שבוע ואנחנו מבקשים שהתאריך יהיה 17 בדצמבר 2007, זאת אומרת, שבועיים לפני שהתקנות נכנסות לתוקף והתאריך הזה מוסכם.

ראובן ריבלין: מה תוקן לפני שבוע?

דורית גילת-שלום: לא תוקן.

דורית גילת-שלום: זה נשאר ללא תאריך.

ראובן ריבלין: נדמה לי שאת הישיבה ניהל אמנון כהן.

מירב תורג'מן: תחילתן של כל התקנות האלה, כל 11 התקנות, הוא ב-1 בינואר 2008.

מירב תורג'מן: כאן ספציפית לגבי הגשת דוח סיווג מבקשים שזה יהיה שבועיים קודם לכן, על מנת שיוכלו להתארגן לפני הפרסום.

מירב תורג'מן: מבקשים שבהוראת המעבר לגבי הנושא הזה התאריך יהיה ה-17 בדצמבר 2007 במקום ה-1 בינואר 2008.

ראובן ריבלין: שאלתי למה זה חזר אלינו.

ראובן ריבלין: למה אז שאלנו שאלה לגבי התאריך?

ראובן ריבלין: זה הגיוני לחלוטין שניתן שבועיים.

מירב תורג'מן: זה לא עלה לדיון.

מירב תורג'מן: הנושא הזה של הוראת המעבר לא נדון.

ראובן ריבלין: בוורסיה אצלנו זה רי3ק.

מירב תורג'מן: זה ריק.

מירב תורג'מן: כאן מבקשים למלא ולכתוב ה-17 בדצמבר.

ראובן ריבלין: אני לא רואה סיבה מדוע לא לאשר.

ראובן ריבלין: יש איזושהי סיבה?

סמדר אלחנני: ודאי שלא.

מירב תורג'מן: גם מבחינתנו אין בעיה עם זה.

סמדר אלחנני: זה יפורסם באתר הרשות?

מירב תורג'מן: כן, על פי מה שכתוב בתקנות.

מירב תורג'מן: הם כתבו את זה בתקנות.

ראובן ריבלין: מה יקרה אם עכשיו אני אצביע נגד זה?

מירב תורג'מן: זה יחול ב-1 בינואר ומבחינתם לא יהיה להם מספיק זמן, את השבועיים האלה, על מנת להכין את הדוחות לפני הפרסום.

מירב תורג'מן: זאת המשמעות של אי האישור.

ראובן ריבלין: מי מבקש את התקנות האלה?

דורית גילת-שלום: אנחנו, הרשות.

ראובן ריבלין: הרשות היא לא תחת שר אלא עובדת עצמאית.

דורית גילת-שלום: נכון.

ראובן ריבלין: אם כן, נאשר לכם את זה.

ראובן ריבלין: אני רואה בזה הגיון רב.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום), התשס"ח-2007 עם התיקון, הוספת התאריך 17 בדצמבר 2007?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה אושר פה אחד

מירב תורג'מן: כמובן נוסיף את התאריך העברי.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: שינויים בתקציב לשנת 2007

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: אני חייב לומר לכם שאני כאן

סטס מיסז'ניקוב: בבעיה מסוימת כי אני כבר פניתי כמה פעמים ליושב-ראש ועדת הכלכלה על מנת שנקיים ישיבה משותפת שלנו ושל ועדת הכלכלה לגבי תקצוב רפורמה ברשות השידור.

סטס מיסז'ניקוב: כאמור, כמה וכמה פעמים פניתי אבל הוא בינתיים לא כל כך נענה.

סטס מיסז'ניקוב: כיוון שהוא חבר סיעתך, אולי אתה יכול לסייע בנושא הזה למרות שיש לי דיבור ישיר תמיד עם גלעד ארדן, אבל משום מה בקטע הזה הוא לא ממהר.

סטס מיסז'ניקוב: משה גביש מאוד מבקש לקיים את הדיון הזה.

ראובן ריבלין: הואיל והרשות הממלכתית היא דוקטרינארית לחלוטין, אני מציע להפריט אותה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה לא רוצה להעביר שלושה מיליוני שקלים.

ראובן ריבלין: למה?

סטס מיסז'ניקוב: כדי להציל אותה בינתיים.

סמדר אלחנני: הנחה לגמלאים באגרת רשות השידור היא במסגרת חוק אזרחים ותיקים והיא לא במסגרת הסכם קואליציוני.

סמדר אלחנני: יכול להיות שמכרו לכם את זה בהסכם הקואליציוני.

ניסן סלומינסקי: לא, אין לזה שום קשר.

סטס מיסז'ניקוב: זה הסכם קואליציוני לא עם הגמלאים אלא זה הסכם קואליציוני אתנו.

סמדר אלחנני: יש חוק אזרחים ותיקים שקצת פגעו בו, שקובע הנחות לפי גיל ולא יותר.

סמדר אלחנני: מהחוק נגרעו כל מיני דברים אבל יש הנחה לאזרחים ותיקים.

סטס מיסז'ניקוב: את צודקת, אבל זאת לא הנחה ואני אסביר.

סמדר אלחנני: לכן הממשלה חייבת לממן את זה במסגרת חוק אזרחים ותיקים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסכים אתך אבל אני מנסה להסביר משהו.

סטס מיסז'ניקוב: לא מדובר כאן בהנחות אלא מדובר בהסכם קואליציוני 2007 במסגרתו מפלגת ישראל ביתנו השיגה פטור מלא מאגרת רשות השידור לכל הגמלאים שמקבלים השלמת הכנסה.

ראובן ריבלין: והממשלה מעבירה אליה את התמורה.

סטס מיסז'ניקוב: בוודאי.

סטס מיסז'ניקוב: זה בגין ההסכם הקואליציוני בסך של 64 מיליון שקלים.

ראובן ריבלין: אתה בטוח?

סטס מיסז'ניקוב: בוודאי.

סטס מיסז'ניקוב: זה הסכם שלנו.

ראובן ריבלין: לעזור לך אין לי בעיה, אבל יש לי בעיה לעזור לרשות השידור.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נקיים דיון בתקצוב רשות השידור.

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 432-433 – אושרה

ניסן סלומינסקי: תדע שלפי הפירוט אתם מעבירים תמיכה במחירי המים.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה 511 – משרד התחבורה.

סטס מיסז'ניקוב: הכנסתי את הפנייה הזאת היום מאחר שחבר הכנסת ריבלין אמר לשר מופז שאנחנו נעביר כל דבר שקשור לתחבורה.

סטס מיסז'ניקוב: למה לא היה נציג משרד האוצר בוועדה ביום רביעי שעבר?

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להזכיר לך שאנחנו ועדת הכספים וכאן עובדים ואתם מחויבים להופיע כאן.

אודי אדירי: אני באתי להציג את הפנייה הזאת של רשות השידור.

סטס מיסז'ניקוב: את רשות השידור העברנו.

סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על משרד התחבורה.

סטס מיסז'ניקוב: אני הבנתי שרשות השידור זה במסגרת הסכם קואליציוני עם ישראל ביתנו.

אודי אדירי: עם הגמלאים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על ביטול אגרת רשות השידור?

אודי אדירי: כן.

סטס מיסז'ניקוב: זה שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: מותר לסלוח לו שהוא לא יודע באיזה הסכם קואליציוני מדובר.

סמדר אלחנני: אני יכולה להביא את ההסכמים הקואליציוניים.

ניסן סלומינסקי: מישהו יבדוק את זה, אבל לא עכשיו.

סטס מיסז'ניקוב: הזוכים הם הגמלאים ורשות השידור לא צריכה להיפגע מזה שאנחנו מקיימים הסכם קואליציוני.

ראובן ריבלין: חוץ מזה אנחנו כבר הצבענו ואישרנו.

ראובן ריבלין: אני רוצה להודיע לחבריי באופוזיציה שלמרות שמדובר ברשות השידור, העברנו את הפנייה מאחר שמדובר בגמלאים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצביעים על פנייה 511.

אודי אדירי: העברת 49 מיליון שקלים מהרזרבה למטרופולין תל-אביב לפרויקט הקו האדום.

סמדר אלחנני: ההסכם עם מטרופולין תל-אביב נחתם, בנושא הרכבת הקלה – בניגוד למה שאני אמרתי – אישרו את כל המבנה התקציבי נגד דעתי, אבל בינתיים לתקציב 2007 הקציבו 280 מיליון שקלים שזאת צריכה להיות אבן הדרך הראשונה במה שקשור במטרופולין תל-אביב.

סמדר אלחנני: האם האוצר מקבל ביצוע, כמה כבר ביצעו מהכסף הזה ולמה צריך להוסיף 49 מיליון שקלים?

סמדר אלחנני: הרי אתם יודעים מראש כל מה שצריך למטרופולין תל-אביב, התכנונים, השינויים והב"צמים – בלתי צפוי מראש - כי גם לבצ"מ נתנו כסף.

אודי אדירי: כאשר אנחנו תקצבנו בתחילת שנת 2007 את התקציב למטרופולין תל-אביב, תקצבנו כ-252 מיליון שקלים שמטרתם הייתה לתקצב את עבודות הסקטור הציבורי בלי שום קשר לזכיין.

אודי אדירי: כל התקציב שם מיועד להעתקת תשתיות, לפינויים, להפקעות, מה שמבצע הסקטור הציבורי ולפי ההערכות שיש עכשיו הביצוע התקציבי שם יהיה מעל ל-95 אחוזים.

אודי אדירי: מרגע שנחתם הסכם הזיכיון ולא ידענו מראש האם הסכם הזיכיון ייחתם ב-2007 או לא, מרגע שהוא נחתם מתחיל לפעול מנגנון אבני הדרך.

אודי אדירי: לאחר שנחתם הסכם הזיכיון עברו ארבעה חודשים והזכיין ביצע את אבן הדרך הראשונה שכוללת את התכנון המוקדם של מערכות הרכבת ובגין זה מגיעים לו 49 מיליון שקלים.

אודי אדירי: הדבר הזה לא היה ידוע בתחילת שנת 2007 כי לא היה ידוע מתי ייחתם הסכם הזיכיון ולכן זה תוקצב עכשיו.

אודי אדירי: כמובן שבבסיס תקציב 2008, מרגע שנחתם הסכם הזיכיון ואנחנו יודעים מה התשלומים הצפויים בשנת 2008, את תמצאי את הסכומים האלה כבר בבסיס התקציב.

סמדר אלחנני: אמר חבר הכנסת אורון שממילא הסקטור הפרטי עושה פה רק 10 אחוזים וכל היתר עושה הסקטור הציבורי, ואם זה כך, למה לקרוא לזה הפרטה?

אודי אדירי: זאת לא הפרטה.

אודי אדירי: חבר הכנסת אורון אמר דברים נכונים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 511.

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה 511 – אושרה פנייה מספר 527 – משרד התחבורה

קריאה: למה אתם מורידים מתמיכה באוטובוסים?

אודי אדירי: אנחנו לא מורידים.

אודי אדירי: תוכנית תמיכה ישירה בתעריפים שאנחנו מוסיפים 25 מיליון שקלים, היא תוכנית שמממנת למעשה את תשלומי הסובסידיה והתמיכות לאזרחים, גם התמיכות לחברות התחבורה וגם התמיכה בהנחות.

אודי אדירי: הביצוע השנה הוא ביצוע שגבוה בכלמעלה מ-80 מיליון שקלים מהתחזיות והוא נובע גם מהעלייה בנסועה בתחבורה הציבורית וזה בא לידי ביטוי בהנחות לזכאים ובעוד דברים נוספים.

ראובן ריבלין: האם זה כולל את רכישת המכוניות המשוריינות של אגד?

אודי אדירי: לא.

ראובן ריבלין: אני רוצה שהחברים ידעו שבחברון כן הבטיחו לנו שהדבר יסודר כי היום יש אנשים שגרים בחברון שהיא עדיין, כמו שירושלים היא עדיין, כמו שלהב היא עדיין וכמו שתל-אביב היא עדיין.

ראובן ריבלין: אתמול שבעה הסכימו להעלות את נושא טייבה על סדר היום אבל רק שלושה הסכימו להעלות את נושא ירושלים כי אנחנו הצבענו גם בעד טייבה.

ראובן ריבלין: שלושה הצביעו שנושא ירושלים צריך להעלות על סדר היום על מנת להורידו מסדר היום.

ראובן ריבלין: בזמנו עלו שני נושאים שחברי הוועדה דיברו עליהם כאשר האחד הוא עוטף עזה שמאז שחיילי צה"ל עזבו את הרצועה עצמה ויצאו לחוצות, האוטובוסים לא עובדים כראוי ויש שם חסר.

ראובן ריבלין: הדבר הועלה על ידי חברת הכנסת אורית נוקד וחבר הכנסת שי חרמש.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים לדעת מה קורה בחברון.

אודי אדירי: אני אתייחס לשני הנושאים ואומר לגבי הפנייה.

אודי אדירי: לגבי הנושא של עוטף עזה, נושא שהעלתה חברת הכנסת אורית נוקד, למיטב ידיעתי וביררתי את זה הנושא נפתר בדיונים שערך משרד התחבורה וקווי האוטובוסים באזור תוגברו.

אודי אדירי: למיטב ידיעתי הסוגיה הזאת נפתרה.

אודי אדירי: לגבי הסוגיה השנייה שהיא סוגיית חברון, היא עלתה לדיון גם אצל רענן דינור במשרד ראש-הממשלה.

ראובן ריבלין: אנחנו נבקש מהוועדה להשהות את האישור הזה עד שיודיעו לנו שחברון בסדר.

אודי אדירי: אני אתייחס לגבי הבעיה עם האוטובוסים באיו"ש.

אודי אדירי: הפעלת אוטובוס באיו"ש מורכבת משלושה מרכיבים שהם אוטובוס, שזה תקציב משרד התחבורה – ואני אומר שוב שאין חוסר בתקציב משרד התחבורה לרכישת אוטובוסים והפנייה הזאת לא פוגעת ברכישת אוטובוסים – הרכיב השני הוא רכיב המיגון שבתקצוב פיקוד העורף ובו כרגע מצוי החסר התקציבי ועל כן לא מבוצעת רכישת אוטובוסים, והסעיף השלישי הוא התחזוקה השוטפת של האוטובוס וזה דווקא מבוצע מהסעיף שלו אנחנו מוסיפים כסף.

אודי אדירי: מה שמשרד התחבורה משלם לאגד, דן או כל מפעיל אחר זה עבור שני דברים, עבור רכישת האוטובוס והדבר השני זאת איזושהי פרמיה נוספת על תפעול אוטובוס ממוגן שהוא יקר יותר מתפעול אוטובוס רגיל, וזה דווקא מהסעיף התקציבי שלו אנחנו מוסיפים כסף.

אודי אדירי: לגבי סוגיית חברון.

אודי אדירי: קודם כל, אני אבדוק אם חל שינוי בשבועיים האחרונים.

אודי אדירי: בפעם האחרונה שאני עודכנתי בדבר הזה נדרשו שני מיליון שקלים, 1.300 מיליון שקלים אושרו מתקציב משרד התחבורה ולגבי היתרה, 700 אלף שקלים, היו מגעים בין אגד לבין המועצה האזורית.

ניסן סלומינסקי: אפשר לסכם שבמקום 25 יהיה 23?

אודי אדירי: אני חוזר ואומר שהכסף שילך לאגד, ככל שיוחלט אם זה שני מיליון או מיליון ו-300, זה בדיוק מהסעיף שלו אנחנו מוסיפים את ה-25.

אודי אדירי: התשלום לממוגנים הוא בתוך הסעיף הזה.

ניסן סלומינסקי: אפשר לסכם את זה?

אודי אדירי: אני יכול לומר לגבי ה-1.300 מיליון שמשרד התחבורה התחייב שהם יינתנו מתוך זה.

אודי אדירי: לגבי השאלה אם יתרת ה-700 אלף נפתרה או עדיין הנושא בטיפול, אני יכול לתת תשובה לוועדה בפעם אחרת.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר שאם נאשר, זה יעבור.

אודי אדירי: יועבר.

ניסן סלומינסקי: אתה יכול לומר למישהו שם שוועדת הכספים מבקשת שמתוך הסכום, במקום 1.300 מיליון שקלים ייקחו עוד 700 אלף ויפסיקו להתווכח ולדון ובינתיים אין אוטובוסים?

אודי אדירי: בסדר.

אודי אדירי: אני לא יכול להתחייב על זה בפני הוועדה אבל אני יכול להעלות את זה.

ראובן ריבלין: קיבלנו מידע שהאוטובוס מגיע כל שלוש שעות.

יעקב ליצמן: אין רכב ממוגן.

ראובן ריבלין: קיבלנו את ההסבר ואנחנו מבקשים בהמשך למה שאמר חבר הכנסת ניסן סלומינסקי להפנות את תשומת לבך להערתו של חבר הכנסת ליצמן שאנחנו רשמנו בפנינו שעד האישור הבא אנחנו נקבל תשובה מלאה.

יעקב ליצמן: הייתי רוצה לדעת כמה אוטובוסים ממוגנים נגד ירי כבר יש לנו?

ניסן סלומינסקי: זה סוד צבאי.

יעקב ליצמן: הבעיה היא שאין מספיק אוטובוסים.

אודי אדירי: לא, הבעיה היא חד-משמעית שאין מספיק אוטובוסים ממוגנים.

אודי אדירי: אין ויכוח שזאת הבעיה כי פתרון זמני הציעו.

יעקב ליצמן: השאלה כמה אוטובוסים אתם מחייבים וכמה יש.

אודי אדירי: הבעיה היא לא במחויבות ולא בחברות התחבורה אלא הבעיה היא בתקציב המיגון שניתן על ידי פיקוד העורף והוא פשוט נגמר.

ראובן ריבלין: אל תשלח אותנו לפיקוד העורף.

ראובן ריבלין: מי שאחראי בהתאם להסכם שלו עם המדינה על שירות אוניברסאלי זאת אגד.

ראובן ריבלין: לשם כך היא מסובסדת.

ראובן ריבלין: הקו לקריית ארבע הוא קו ברור והוא צריך להיות מופעל.

ראובן ריבלין: האזרחים הישראלים שנמצאים שם צריכים לדעת את סדר חייהם ואי אפשר לשבש להם את סדר החיים בצורה קבועה ומתמדת.

ראובן ריבלין: אתם תלכו לפיקוד העורף, תעשו מה שאתם רוצים, אבל אנחנו היום שמענו את הסבריך והוא באמת מהווה התקדמות.

ליאת ניקריטין: במסגרת התוספת הגדולה שניתנה לפיקוד העורף, ניתן סכום למיגון האוטובוסים ביהודה ושומרון.

ניסן סלומינסקי: זאת התחייבות.

ליאת ניקריטין: זה חלק מהשימושים שפיקוד העורף אמר שהוא צריך להם את הכסף.

ליאת ניקריטין: אני לא זוכרת את המספרים המדויקים.

ליאת ניקריטין: בנוסף, באותו דיון שהתקיים אצל רענן די-נור, ראש פיקוד העורף דאז, הוא הציג איך עומדים לסגור את הפערים בתוכנית רב-שנתית.

ראובן ריבלין: לא רב-שנתית.

ראובן ריבלין: אני רוצה מחר בבוקר.

ראובן ריבלין: רב-שנתית זה סיפורים נפלאים.

יעקב ליצמן: שמענו אתמול משר התחבורה על תוכנית רב-שנתית.

ניסן סלומינסקי: בואו נפריד.

ניסן סלומינסקי: יש כאן שני נושאים נפרדים כאשר האחד הוא ה-2 מיליון לחברון שעל זה 1.300 מיליון נפתר מהכסף שאנחנו מאשרים ו-700 אלף, אודי יעביר את בקשתנו שיגמרו עם זה.

ניסן סלומינסקי: הדבר השני הוא שלאיו"ש חסרים הרבה מאוד אוטובוסים והוא אומר שמשרד התחבורה מתקצב את סכום האוטובוסים כהשלמה לפיקוד העורף.

ניסן סלומינסקי: את אומרת שזה אושר בתוך ה-350 מיליון.

ניסן סלומינסקי: בפעם הבאה תדווחי לנו איפה הביצוע.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד פנייה 527?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 527 – אושרה

סמדר אלחנני: אתם דיברתם רק על המיגון ואני מדברת על הסובסידיה.

ראובן ריבלין: אם היא תשכנע, נעשה רביזיה.

סמדר אלחנני: זה סכום עצום.

סמדר אלחנני: 1.6 מיליארד שקלים.

סמדר אלחנני: יש הבדל בסבסוד בין החברות הגדולות לבין החברות שיצאו להפרטה.

סמדר אלחנני: לחברות המופרטות אין סבסוד.

אודי אדירי: יש סבסוד לחברות המופרטות.

סמדר אלחנני: ניסחתם את זה בצורה שלא יכולתי להבין.

אודי אדירי: מה השאלה?

סמדר אלחנני: האם הסבסוד הוא ישיר לחברות המופרטות?

סמדר אלחנני: איזה מנגנון עובד בחברות המופרטות לבין החברות הלא מופרטות?

אודי אדירי: במהות אין הבדל בין החברות המופרטות לבין החברות הלא מופרטות.

אודי אדירי: ההבדל בסך הכל הוא בהיקף הכספי ובגודל.

אודי אדירי: כאשר אנחנו מוציאים מכרז להפעלת אשכול תחבורה ציבורית, יכול להיות שהמכרז הוא למשל הפעלת אשכול בית שמש, ואשכול בית שמש הוא אזור פריפריאלי עם אוכלוסייה דלילה ואנחנו רוצים שם תחבורה ציבורית טובה ומלאה.

אודי אדירי: אנחנו מוציאים מכרז ואנחנו יודעים מראש שתוצאת המכרז מתנה מראש את מספר הקווים – ואגב, היא גבוהה ב-30 אחוזים ממספר הקווים שאגד הפעילה – וזה מגדיר מראש את המחיר שהוא נמוך ב-26 אחוזים מהמחיר שאגד הפעילה אבל מכרז כזה אני יודע שיש עליו סובסידיה.

אודי אדירי: גובה הסובסידיה נקבע בהליך תחרותי אבל באשכול כזה יש סובסידיה שהיא הרבה יותר נמוכה מהסובסידיה שתהיה אם נפעיל את זה עם אגד.

אודי אדירי: יכול להיות אשכול אחר שכאשר אני אוציא אותו לתחרות, הקווים בו הם קווים יותר רווחיים, למשל אשכול נתניה-תל-אביב, ואז אולי לא תהיה סובסידיה.

סמדר אלחנני: ברגע שהוציאו להפרטה, אנחנו חוסכים סובסידיה.

אודי אדירי: אמת.

סמדר אלחנני: איפה אני רואה את זה כאן?

אודי אדירי: את לא רואה את זה כאן מכיוון שהרפורמה שאנחנו מציעים אמורה להיות מיושמת החל משנה הבאה, ב-2009.

אודי אדירי: התהליך הוא הדרגתי.

אודי אדירי: אם אני מבין את השאלה, את שואלת האם את אמורה לראות איזשהו חסכון בתקציב הסובסידיה בשנת 2008 או 2009 וכן הלאה.

אודי אדירי: התהליך הוא הדרגתי והחסכון הוא הדרגתי.

אודי אדירי: מתוקף הסכמי התחרות הקיימים עם אגד ו-דן שנחתמו בסוף שנות ה-90, הפיצוי שניתן לאגד ו-דן כיום, לפני שהעברנו את החוק החדש בחוק ההסדרים – אם וכאשר הוא יעבור – בגין הוצאת הקווים לתחרות הוא פיצוי גבוה יחסית.

אודי אדירי: לכן בוודאי בשנים הראשונות לא תראי חסכון.

אודי אדירי: צריך לזכור שכמו שאמר אתמול עמיר בדיון שאם אנחנו מוציאים אשכול לתחרות ובמקביל מעלים את רמת השירות ב-30 אחוזים ומורידים את התעריף ב-20 אחוזים, כמו שהבטיח נציג האוצר בדיון הקודם, את לא רואה חסכון.

אודי אדירי: הכסף נשאר בתוך תקציב הסובסידיה ואין לנו כוונה להראות חסכון.

יעקב ליצמן: האוצר הבטיח אתמול שהכסף הזה יועבר למשרד התחבורה ועכשיו רואים שזה לא נכון.

אודי אדירי: לא, הוא נשאר בתקציב הסובסידיה.

יעקב ליצמן: לא זה מה שהוא אמר אתמול.

אודי אדירי: זה מה שהוא אמר.

יעקב ליצמן: אני מציע להוציא את הפרוטוקול.

יעקב ליצמן: אני אומר אמת.

יעקב ליצמן: אני שאלתי אותו מה עם הכסף הזה שבא מהחסכון של ההפרטה, והוא אמר שהם יעבירו אותו לתחבורה.

יעקב ליצמן: אמרתי לו שהם לא יעבירו והוא אמר לי שאני טועה.

יעקב ליצמן: אבל הנה ההוכחה שאני צדקתי, שהם לא מעבירים.

אודי אדירי: בשנת 2008 תקציב התמיכות בתחבורה הוגדל בכ-300 מיליון שקלים לעומת שנת 2007 והסיבה להגדלה הזאת היא הרבה דברים אבל בין היתר עליית מחיר הסולר.

יעקב ליצמן: אתמול הודיעו כאן שהכסף עובר לתחבורה.

יעקב ליצמן: עוד כמה ימים יצא פרוטוקול ואני אשלח לכם אותו.

אודי אדירי: אני אומר עוד פעם שזה לא יוצא החוצה.

אודי אדירי: זאת המשמעות שהייתה.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 529.

נופיה בכר: אין כאן שום דבר מהותי.

נופיה בכר: אנחנו מעבירים את הסכום לפיקוח של שימור אנרגיה.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה 529?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 529 – אושרה

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 535-536.

ניסן סלומינסקי: בבקשה הזאת יש בעיה ואם אין מי שיסביר, נדון בה בישיבה אחרת.

יעקב ליצמן: בידוק בלדרות אווירית.

יעקב ליצמן: אני מציע לשקול עוד פעם.

ניסן סלומינסקי: תראה מה כתוב כאן.

יעקב ליצמן: ראיתי.

ניסן סלומינסקי: תשלום לבתי המלון.

ניסן סלומינסקי: תקצוב רכישת ציוד ביטחוני.

ניסן סלומינסקי: איך מכניסים באותו סעיף שני דברים?

שלמה ענתבי: מדובר במערכת סחר חוץ חדשה שאנחנו אמורים להפעיל.

שלמה ענתבי: מערכת סחר חוץ משרתת את היבואנים, את היצואנים, את עמילי המכס, את מדינת ישראל.

שלמה ענתבי: המערכת החדשה תעבוד בצורה אלקטרונית ללא מסמכים והיא תייעל את המערכת ותאפשר את גביית המכס בצורה הרבה יותר טובה עם ייעול וקיצור תהליכים.

שלמה ענתבי: בשבוע שעבר אישרתם את הפיתוח של המערכת הזאת בסך 140 מיליון שקלים וכעת אנחנו מבקשים לאשר את התקציב השוטף.

שלמה ענתבי: כלומר, כאשר יסתיים הפיתוח בשנת 2011, מתחילים לשלם 22 מיליון שקלים מדי שנה לחברת מל"מ שזכתה במכרז ואלה הם ה-220 מיליון שקלים.

שלמה ענתבי: 10 מיליון שקלים הם לצורך בידוק ביטחוני בבלדרות.

שלמה ענתבי: עד היום אין במדינת ישראל בידוק ביטחוני בבלדרות האווירית ומשנה הבאה בעזרת השם נתחיל את הבידוק הזה לפי דרישות כל גורמי הביטחון והחלטת הממשלה.

סמדר אלחנני: החלק הזה לא צריך להיות חסוי?

שלמה ענתבי: לא, זה לא חסוי.

סמדר אלחנני: זה שאין בידוק ביטחוני בבלדרות אווירית?

שלמה ענתבי: כולם יודעים את זה.

ניסן סלומינסקי: תקרא את סעיף 3.

זאב אלקין: אני שואל על סעיף 2.

ניסן סלומינסקי: קודם כל, איך אתם מערבבים שני נושאים שלא קשורים אחד לשני?

ניסן סלומינסקי: אפילו בסעיף 3, שם אתם עושים את הפירוט, זה כך.

ניסן סלומינסקי: באותו סעיף אתה כולל שני דברים.

שלמה ענתבי: אתה צודק.

ניסן סלומינסקי: כאן המלונות בצפון ובידוק ביטחוני.

ניסן סלומינסקי: מה זה?

שלמה ענתבי: אתה צודק.

שלמה ענתבי: הנושא של בתי המלון וה-6 מיליון שקלים בתקנה 0520-0407, הוצאות קרן לפיצויים והשתתפות קרן הפיצויים, מדובר בספיחים של מלחמת לבנון השנייה כאשר ההוצאות כאן הם לשמאים.

יעקב ליצמן: אתה מוריד את זה ממס רכוש?

שלמה ענתבי: כן.

ראובן ריבלין: אלה השמאים שהיו בצפון.

שלמה ענתבי: השמאים שהיו בצפון וגם ההלנה של האזרחים בבתי מלון.

שלמה ענתבי: יש לך כאן את הפירוט.

שלמה ענתבי: 6 מיליון שקלים לקרן פיצויים עבור שמאים ובתי מלון.

זאב אלקין: איפה זה בטבלה?

שלמה ענתבי: בטבלה זאת תקנה מספר 0520-0407 ו-408.

שלמה ענתבי: זאת העברה מהקרן לתפעול.

חיים אורון: אתה בתוכנית והוא בתקנות.

חיים אורון: אתה ב-04 והוא קורא מספרים יותר מפורטים.

שלמה ענתבי: נכון.

קריאה: אנחנו מקבלים שישה מספרים ולו יש שמונה.

זאב אלקין: זה בסדר, אבל איפה בתוך השישה שלי נמצאים ששת מיליוני השקלים האלה?

זאב אלקין: אני לא מאמין שהסכום מסתתר באחזקת מבנים.

חיים אורון: יש לך הוצאות שוטפות בסכום של 10 מיליון שקלים.

זאב אלקין: זה חייב להתחיל מ-0520.

שלמה ענתבי: לא, ב-2004, פעילות במימון חיצוני.

זאב אלקין: אבל שם יש הורדה ולא תוספת.

ראובן ריבלין: בהסבר שאתם מסרתם בדף העיקרי, בדף הראשון, אתם מדברים עבור לינה של הפליטים של הצפון שעברו לדרום.

שלמה ענתבי: אמרתי.

ראובן ריבלין: אם כן, טועה חבר הכנסת אורון.

ראובן ריבלין: זה לא לינת השמאים אלא ללינת הפליטים.

ראובן ריבלין: אם אתם לא מבינים, אלה פליטים.

ראובן ריבלין: בארץ שלנו היו פליטים.

קריאה: עד סוף השנה שיקמו אותם.

ניסן סלומינסקי: צריך פעם אחת להגיע אתם להסדר.

ניסן סלומינסקי: כאן בסעיף 1.3 כותבים סכום של 17 מיליון ו-74 שקלים וכותבים לך בתי מלון, לינת תושבי הצפון ורכישת ציוד ביטחוני.

ניסן סלומינסקי: יש לפעמים שממספרים את הסעיף אבל לא בסעיף אחד.

סטס מיסז'ניקוב: אתה רוצה להפיל את זה.

ניסן סלומינסקי: לא, אני לא רוצה להפיל את זה, אבל בוא נגיע אתם לאיזשהו הסדר.

ניסן סלומינסקי: דבר כזה לא יכול להיות.

סטס מיסז'ניקוב: נוציא מכתב מטעם הוועדה.

זאב אלקין: שאלתי פעם אחת וענית לי בעניין אחר לגמרי.

זאב אלקין: אני שאלתי לגבי 10 מיליון השקלים.

שלמה ענתבי: אחזקת מבנים.

זאב אלקין: זה הופיע באחזקת המבנים.

שלמה ענתבי: מכיוון שלכל רשות המסים יש כמעט 100 מבנים ברחבי המדינה, בגלל הפריסה הרחבה, כדי לתת שירות טוב לאזרחים, נוצר מחסור בקטע של האחזקה ולכן זאת תוספת לאחזקת המבנים.

סמדר אלחנני: שאלה לגבי ההוצאה המותנית בהכנסה.

סמדר אלחנני: אני מבינה שזה מקרן מס רכוש.

סמדר אלחנני: קרן מס רכוש, במאמר מוסגר, המדינה במשך כ-15 שנים לא מילאה את הימ"חים שלה וקרן מס רכוש הוא הימ"ח האוצרי, אבל לא מילאו אותו.

סמדר אלחנני: זה אותו דבר כמו בימ"חים אחרים.

סמדר אלחנני: הקימו את קרן מס רכוש מעודפי המסים שהיו בשנה שעברה.

סמדר אלחנני: בדרך כלל כאשר אתה קורא הוצאה מותנית בהכנסה, זאת אומרת שזה מישהו שמשתתף בשכר לימוד ובפעילות ממשלתית ההכנסה הזאת נקראת הוצאה מותנית בהכנסה.

סמדר אלחנני: אני מציעה שהעברה מקרן אוצרית לתקציב המדינה, זה נכון תקציבית כי זאת לא הוצאה תקציבית אלא זאת הוצאה מהקרן, צריכה להיות מוגדרת אחרת כי אתה חושב מי משלם עבור זה.

סמדר אלחנני: את זה לקחתם מהקרן ובקרן לפי הבנתי, לפי מה שאתם אמרתם, יש מספיק כסף ולא צריך לדאוג, אבל זה סיווג אחר לגמרי מאשר הוצאה מותנית בהכנסה.

חיים אורון: במס רכוש יש כסף?

סמדר אלחנני: בקרן נאמנות, הם אמרו שכן.

סמדר אלחנני: הם הקימו אותה אחרי המלחמה.

חיים אורון: במס רכוש יש כסף?

יעקב ליצמן: לא.

שלמה ענתבי: לא.

שלמה ענתבי: הייתה איזו בעיה רישומית במשך השנים אבל הוסיפו במהלך המלחמה.

חיים אורון: אני יודע שבתקציב הצפון רוקנו את מס רכוש.

חיים אורון: אז מאיפה צברו כל כך הרבה כסף?

יעקב ליצמן: גם עכשיו אין כסף.

שלמה ענתבי: גם הכסף שאנחנו מבקשים הוא למלא קודם את הקרן.

שלמה ענתבי: לפי החוק של הקרן, הוצאות התפעול הולכות מתקציב רשות המסים.

חיים אורון: מאיפה נכנס עכשיו כסף למס רכוש?

יעקב ליצמן: מהמסים.

שלמה ענתבי: כרגע זה מתמלא.

קריאה: מס רכישה ומכירה.

חיים אורון: מה הסכום לשנה?

סמדר אלחנני: בערך 300 מיליון שקלים לשנה.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה 535-536?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 535-536 – אושרה פנייה מספר 541 - גז טבעי.

סטס מיסז'ניקוב: אין נציג.

ארז לוטן: מדובר בהעברה פנימית, שחרור לרזרבה שיש במשרד לשני נושאים, האחד לרכישת דרכונים, והשני לטיפול בפרוייקטים מיוחדים שזה אומר שוהים בלתי חוקיים והקמת צוות לטיפול בפליטים שעוברים מגבול מצרים, דהיינו, האפריקאים.

ניסן סלומינסקי: אתם מתחילים לעבוד על הדרכונים החדשים עליהם דיבר השר?

ארז לוטן: עדיין לא.

ארז לוטן: עדיין הישנים.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספר 549?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 549 – אושרה פנייה מספר 550 – תחבורה, מע"צ.

אודי אדירי: הפנייה התקציבית נועדה להעביר 130 מיליון שקלים במזומן מרזרבת משרד התחבורה למע"צ.

אודי אדירי: זה לא מלווה בהרשאה להתחייב.

אודי אדירי: קצב הביצוע של מע"צ בתוכנית העבודה הוא גבוה והמטרה לא לעצור את קצב העבודה אלא לאפשר להם התקדמות מהירה.

אודי אדירי: לצורך כך מועברים 130 מיליון שקלים.

אודי אדירי: בשבוע הקרוב תגיע פנייה נוספת שדיבר עליה סגן הממונה על התקציבים בדיון אתמול כדי להעביר סכום נוסף.

אודי אדירי: יש שם ביצוע יפה, אחוזי ביצוע גבוהים ורוצים לתת להם לעבוד.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה 550?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 550 – אושרה

ראובן ריבלין: מה הסיפור עם הרכבת הקלה בירושלים?

אודי אדירי: שדרות הרצל הוא המקום הראשון בו התחיל לעבוד הזכיין התעוררו בעיות באיכות של העבודה ולכן פירקו שם מתקנים ובנו אותם מחדש.

אודי אדירי: העבודות החדשות שמבוצעות כרגע בשדרות הרצל, למיטב ידיעתי האיכות שלהם גבוהה ולא יהיה צורך לפרק אותן.

ראובן ריבלין: למה הם מקבלים 100 מיליון שקלים פיצוי?

אודי אדירי: כרגע הם לא מקבלים 100 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: הם יקבלו.

קריאה: הוא גם עשה עבודה גרועה וגם הוא מקבל 100 מיליון שקלים?

ניסן סלומינסקי: מי זה הזכיין?

אודי אדירי: קבוצת סיטי פאסט.

סטס מיסז'ניקוב: בואו נפסיק לדון בדברים שלא על סדר היום.

ראובן ריבלין: נותנים למע"צ 130 מיליון שקלים וכאן יש רכבת קלה בירושלים שמבצעים אותה והורסים את חיי השגרה בעיר.

סטס מיסז'ניקוב: יכולת לשאול את השאלות האלה אתמול, עת היה כאן הגורם המוסמך ביותר.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 553-554.

דוד שטיינמץ: מדובר כאן בשינויים פנימיים בתוך תקציב משרד התעשייה, בעיקר בנושא הכשרה מקצועית או הסטה של כספים למרכזי הכשרה ממשלתיים מקורסים רגילים.

שי חרמש: מה ההבדל?

שי חרמש: זה קשור לסגירת שלושה מרכזים?

דוד שטיינמץ: לא.

דוד שטיינמץ: שם יש גירעון וכאן אנחנו מתגברים את מרכזי ההכשרה.

דוד שטיינמץ: בלי שום קשר, למרכזי ההכשרה הממשלתיים יש גירעון בתקציב.

דוד שטיינמץ: כאן בלי שום קשר לכך שעומדים לסגור בשנה הבאה שלושה מרכזים, יש להם גירעון בתקציב ותגברנו את הסעיף הזה ב-2.5 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: האם אני יכול לקבל רשימה על 15 מיליון שקלים מבנים שישמשו?

דוד שטיינמץ: הכל זה למגזר החרדי.

יעקב ליצמן: בסדר.

יעקב ליצמן: אני רוצה רשימה.

יעקב ליצמן: האם אני יכול לקבל רשימה מי קיבל?

יעקב ליצמן: 15 מיליון שקלים מעונות יום.

יובל יעקבי: יש מחסור בהיצע של מעונות יום במגזר החרדי, מעונות יום לנשים עובדות, ילדים בגילאי אפס עד שלוש.

יובל יעקבי: בגלל מחסור בהיצע, מחסור במבנים, משרד התעשייה יוצא בתוכנית של מבנים יבילים שישמשו למעונות יום אלה.

יעקב ליצמן: עכשיו אני רוצה רשימה.

יעקב ליצמן: אני אצביע בעד, אבל אני מבקש לקבל רשימה של מעונות היום.

ניסן סלומינסקי: השאלה כאן היא בשתי רמות.

ניסן סלומינסקי: קודם כל, האם עשו בדיקה שבמגזרים אחרים אין חוסר במעונות לגילאים האלה או שמראש החליטו לתת למגזר שיש בו חוסר אבל יכול להיות שיש גם מגזרים נוספים שיש בהם חוסר?

ניסן סלומינסקי: בתוך המגזר הזה, האם עשו בדיקה על כל הגוונים של המגזר?

יעקב ליצמן: אל תקלקל.

סטס מיסז'ניקוב: נרשם בפרוטוקול שאנחנו מבקשים את רשימת המעונות.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש לקבל תשובות על השאלות שלי.

ניסן סלומינסקי: האם בדקו את המגזרים הנוספים?

ניסן סלומינסקי: אני אתן לך דוגמה לשאלה.

ניסן סלומינסקי: נניח במודיעין, אני עכשיו נמצא בדו-שיח עם ראש העיר, ושם יש חוסר אדיר במגזר שלנו שבאמת נכנס לשם בגדול ואין לו מעונות יום.

ניסן סלומינסקי: מצד שני באה אליו קבוצה אחרת שאומרת שיש לה ארבעה או חמישה מעונות יום שהיא לא יודעת מה לעשות אתם ומבקשת אישור.

ניסן סלומינסקי: זה אומר שהילדים שלנו יצטרכו ללכת למעונות שם.

קריאה: של החרדים.

ניסן סלומינסקי: כן, כי להם יש ואין לנו מה לעשות עם המעונות, אבל אצלנו יש צורך ואין לנו פתרון.

ראובן ריבלין: אנחנו לא בשיטה של גם לי וגם לך לא יהיה.

ראובן ריבלין: קודם כל, כאשר נותנים, זה מצוין אלא שאני רוצה לדעת אם יש מעון אחד שמדברים שם אידיש.

יובל יעקבי: בשנת 2005 הממשלה החליטה על תוספת של 150 מיליון שקלים שחלק גדול ממנו הוא לצורך המטרה שנקראת הגדלת ההיצע של מעונות יום.

יובל יעקבי: המשרד עובד בכיוון הזה בהרבה כיוונים שחלק מהם הוא שיתוף פעולה עם רשויות מקומיות, חלק מזה הוא שיתוף פעולה עם המגזר השלישי ועם כל המגזרים.

יובל יעקבי: נשאר שם כסף פנוי בתקציב שמשרד התעשייה בתוכנית מיוחדת ביקש מאתנו להקצות 15 מיליון שקלים למבנים יבילים ואנחנו אישרנו זאת.

יובל יעקבי: קודם כל הם ביקשו את התקציב של 15 מיליון שקלים למבנים יבילים ואחרי כן הם יראו איפה חסר.

ניסן סלומינסקי: מה?

יובל יעקבי: כן.

ניסן סלומינסקי: אתה כבר הגדרת מגזר חרדי.

ניסן סלומינסקי: אולי חסר במגזר הדתי לאומי?

ניסן סלומינסקי: איך אתה מראש נותן ואתה אומר שאפילו עוד לא בדקת?

יובל יעקבי: אני לא אומר שעוד לא בדקתי אלא אני אומר שעוד אין רשימה.

יובל יעקבי: עוד אין רשימה ספציפית של ישובים שם יהיו מעונות היום.

ניסן סלומינסקי: אז איך בדקת?

ניסן סלומינסקי: תסביר לי מה זה נקרא לבדוק?

יעקב ליצמן: אני אתמוך בזה.

שי חרמש: אני מציע להקים תת-ועדה של חיים אורון ושלי, כי אנחנו לא בעלי עניין.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לקבל תשובה לשאלתו של חבר הכנסת חרמש.

סטס מיסז'ניקוב: אתם הולכים לסגור בחוק ההסדרים שלושה מרכזי הכשרה.

סטס מיסז'ניקוב: אני כבר לא שואל למה אתם עומדים לסגור אותם כי הדיון הוא לא אתכם, אבל למה אתם מתקצבים אותם עכשיו אם אתם עומדים לסגור אותם?

דוד שטיינמץ: זה נושא אחר.

דוד שטיינמץ: יש מעונות יום ומרכזי הכשרה.

סטס מיסז'ניקוב: מעונות יום גמרנו.

סטס מיסז'ניקוב: נקבל רשימה.

סטס מיסז'ניקוב: אני שואל עכשיו לגבי מרכזי ההכשרה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא שואל למה סוגרים אלא אני שואל למה מתקצבים.

דוד שטיינמץ: התקצוב של מרכזי ההכשרה הוא בעבור קורסים שמתקיימים עד לסוף שנה זאת בכל מרכזי ההכשרה.

דוד שטיינמץ: התקציב של מרכזי ההכשרה בבסיס הוא תקציב גירעוני ואנחנו מוסיפים כל שנה והתוספת הזאת היא לפעילות השוטפת במהלך שנת 2007.

דוד שטיינמץ: אם סוגרים במהלך 2008, אתה רוצה שנתחיל לקצץ משנת 2007?

דוד שטיינמץ: זה התקציב שחסר למרכזי ההכשרה עד לסיום השנה הזאת.

ראובן ריבלין: זאת תשובה שלמה ומלאה.

סטס מיסז'ניקוב: יש עוד שאלות לגבי מעונות יום?

זאב אלקין: אני רוצה לקבל מהם תשובות יותר ברורות.

יעקב ליצמן: אני רוצה לקבל את הרשימות.

דוד שטיינמץ: מעונות יום, זה אחד התקציבים שאני מכיר את זה, ואני תקציבן הרבה זמן, שהוא תקציב שבבסיס כל פעם שחסר כסף, משרד האוצר מכסה.

דוד שטיינמץ: בשנה שעברה הוא הוסיף לנו 45 מיליון שקלים.

זאב אלקין: למעונות מגיל אפס עד שלוש?

דוד שטיינמץ: למעונות מגיל אפס עד שלוש.

דוד שטיינמץ: כל אימא שרוצה להכניס את הילד שלה למעון ויש מקום במעון, אנחנו מחויבים לתקצב את הסבסוד שהוא מקבל.

ניסן סלומינסקי: אני אומר לך שלנו במודיעין אין מעונות ואומרים לנו שלהם יש ולכן תשלחו את הילדים לשם.

דוד שטיינמץ: יש איזו פרוגרמה מסוימת שאומרת איפה לבנות ואיפה לא לבנות.

דוד שטיינמץ: אנחנו זיהינו במגזר מסוים שיש שם בעיות הרבה יותר אקוטיות.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר שאין לו רשימה.

שי חרמש: אין לי צל של מושג מי מקבל.

דוד שטיינמץ: קודם כל, זה לטובת האימהות.

דוד שטיינמץ: ה-15 מיליון שקלים האלה שכרגע השגנו, אי אפשר היה לצבוע את הכל.

דוד שטיינמץ: זה שחסר עוד כסף לדברים האלה, זה ידוע.

ניסן סלומינסקי: למה אתה נותן למגזר אחד ולא לשני?

דוד שטיינמץ: אני לא אומר שאנחנו נותנים למגזר אחד.

דוד שטיינמץ: במגזר החרדי יש בעיות הרבה יותר אקוטיות.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספר 553-554?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 553-554 – אושרה

ניסן סלומינסקי: אני מבקש רביזיה.

ניסן סלומינסקי: אתה תעשה עכשיו או תמתין יום?

סטס מיסז'ניקוב: לשם מה לך?

ניסן סלומינסקי: אני רוצה שלפחות ירגיש שיש לחץ ושגם אחרים רוצים.

ניסן סלומינסקי: לא יכול להיות שבגלל שיש שר כזה, זה נגמר כך.

זאב אלקין: אני מבקש רביזיה.

סטס מיסז'ניקוב: יש רביזיה, אבל אני לא מצביע עליה עכשיו.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 555 – משרד התעשייה.

דוד שטיינמץ: גם כאן מדובר בשינויים פנימיים.

דוד שטיינמץ: עודפים שיש לנו סעיפים מסוימים אנחנו ממירים אותם לסעיף הראשי של מענקי הפיתוח.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספ5 555?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 555 – אושרה פנייה מספר 558-559.

רותם פלג: מדובר בחלק מהסיוע הממשלתי לקרנות הפנסיה הוותיקות שבהסדר משנת 2003 בסך 80 מיליון שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה הסכמים קואליציוניים?

סטס מיסז'ניקוב: עם מי?

רותם פלג: בעצם המקורות גם מתקציבי שכר עודפים ומתקציבי גמלאות של פנסיה תקציבית.

סטס מיסז'ניקוב: שאלתי עם מי ההסכמים הקואליציוניים בסך 300 מיליון שקלים.

רותם פלג: תקצוב של שכר מינימום שבעצם במקדם המשרדים כבר יודעים לספוג את השכר בגלל שהייתה לנו טעות במקדם.

ניסן סלומינסקי: אני אסביר למה הכוונה.

ניסן סלומינסקי: בשנה שעברה הם היו בטוחים שכמו כל שנה הם יעשו הסכמים קואליציוניים.

ניסן סלומינסקי: אם אתם זוכרים, בגלל יורם מרציאנו לא נעשו הסכמים קואליציוניים אבל משריינים כמיליארד או סכום מסוים אחר להסכמים קואליציוניים.

ניסן סלומינסקי: כך אני מניח.

ניסן סלומינסקי: בגלל יורם מרציאנו לא עשו זאת ועכשיו הם מתחילים לשחרר את הכספים.

שי חרמש: במקום לציין ניקיון כפיים, אתה תוקף את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להבין מי לא קיבל 300 מיליון שקלים ושותק.

רותם פלג: אלה תקציבי שכר.

רותם פלג: אנחנו מעבירים שכר.

סמדר אלחנני: בעניין הזה של הסדר קרנות הפנסיה אני רוצה להעיר.

סמדר אלחנני: הייתה הרשאה להתחייב בשנת 2003 – אני לא זוכרת בדיוק מתי זה היה – בכמה מיליארדים להסדר קרנות הפנסיה כאשר בתוכה הייתה התחייבות של הממשלה לסבסד את קרנות הפנסיה בהסדר הזה להרבה שנים.

סמדר אלחנני: אני לא מבינה איך יכול להיות גידול של 25 אחוזים בהתחייבות השנתית.

סמדר אלחנני: גם כך זה 2 מיליארד שקופץ ל-2.5 מיליארד.

סמדר אלחנני: זה הרבה מאוד כסף וזאת תוספת של 25 אחוזים.

סמדר אלחנני: לא יכול להיות כי הרי בפועל ידוע.

שי חרמש: תוחלת החיים גדלה.

סמדר אלחנני: הוועדה תמיד מבקשת לדעת מה קרה כאן.

סמדר אלחנני: אני אומרת שמן הראוי היה שאפשר יהיה, ואני ניסיתי וזה בלתי אפשרי.

סמדר אלחנני: אני זוכרת את זה, אבל חוץ מזה אין דרך.

סמדר אלחנני: חבר כנסת חדש שנבחר לאחר ההסכם הזה, לאחר שנחתמה ההרשאה להתחייב, מה הוא יודע?

סמדר אלחנני: הוא לא יודע כלום והוא לא יכול ללחוץ על שום נתון, על כפתור שאומר שבתוכנית 1201, זאת הייתה ההרשאה להתחייב, זאת ההוצאה השנתית, כמה כבר ביצענו, כי הרי הרשאה להתחייב היא קשיחה, היא יותר מהוצאה תקציבית רגילה.

סמדר אלחנני: לשנים הבאות אי אפשר לגעת בזה כך שבקלות כזאת להוסיף חצי מיליארד שקלים, זה לא פשוט אלא צריך לראות מאיפה זה בא.

סמדר אלחנני: לכן אני מציעה לחברי הוועדה שבדברים הגדולים האלה תהיה אפשרות לקבל בדף לוואי את ההיסטוריה של ההרשאה להתחייב וכמה זה מחייב את העתיד.

חיים אורון: למה מדובר ב-500 מיליון?

רותם פלג: בגלל שמדובר בכמה מיליארדים בכל הנושא של הגמלאות, גם אם יש סטייה מסוימת בין התחזית לביצוע בפועל, זה משפיע בסכומים מאוד גבוהים.

רותם פלג: בפנסיה התקציבית היה לנו אומדן שונה, זאת אומרת, בפועל הביצוע הוא כלפי מטה ובפנסיה הצוברת הוא כלפי מעלה ואנחנו מעבירים בין שניהם.

ראובן ריבלין: כאשר אנחנו מאשרים את ההעברה, האם אחר כך יכולים להעביר מהעברה אליה העברנו למקום אחר?

רותם פלג: זה נשאר שם.

רותם פלג: אתם תראו אם ניקח את הכסף למקום אחר.

רותם פלג: אנחנו מייעדים אותו להסדר הזה.

ראובן ריבלין: זה סגור שם.

רותם פלג: זה סגור שם.

סמדר אלחנני: מהגמלאות של עובדי המדינה הם הורידו 200, מהרזרבה הורידו 300 והם מוסיפים את זה כהחזר קרנות הפנסיה.

זאב אלקין: ה-300 האלה באים לפי הסכם קואליציוני.

סמדר אלחנני: אני לא מדברת על הסכמים קואליציוניים.

זאב אלקין: זאת כמעט הקופה הפנויה היחידה של משרד האוצר, ואם אתה היום מאפס אותה, עד סוף השנה רק תבואו עם בקשות.

זאב אלקין: פעם זה היה כמעט מיליארד כשזה הגיע אלינו.

סמדר אלחנני: כבר מזמן אין רזרבה.

זאב אלקין: זאת לא רזרבה.

זאב אלקין: אני מדבר על הקופסא של הסכמים קואליציוניים שהייתה כמעט בגודל של מיליארד פעם ראשונה כשהם הגיעו לכאן, אבל הוציאו משם חטיבה אחת.

זאב אלקין: עכשיו זה מטפס ל-86 וזה כמעט כלום.

זאב אלקין: זה אומר שזאת יכולת הלחץ שלנו כוועדה על משרד האוצר.

סמדר אלחנני: איך יכולה להיות סטייה באומדן בגובה של 25 אחוזים?

סמדר אלחנני: בתנאי יציבות במשק, איך יכולה להיות סטייה כזאת?

זאב אלקין: כבר שאלתי בפעם הקודמת כשהביאו את הסעיף הזה של הסכמים קואליציוניים.

זאב אלקין: ביקשתי הסברים ממשרד האוצר בכמה הוא מתוקצב, איך הם מתכוונים לעשות את זה ומה קורה אבל לא קיבלנו תשובה ועכשיו אתה רואה שהסעיף הזה יורד ל-86 שזה כמעט כלום.

זאב אלקין: אני חושב שלפני שמאשרים דבר כזה, צריכים לשמוע יותר.

רותם פלג: יש מספר תקנות שמיועדות להסכמים קואליציוניים ישנים.

רותם פלג: לפי ההסכם שנחתם, זאת אומרת, ההסכם שקוף והוא מפורסם גם באתר של הכנסת.

רותם פלג: כמו שאמרנו קודם יש רק שכר וכיוון שזה רק במקדם, לצורך העניין עם אותו מקדם גבוה, שמכסה את כל הנושא של השכר, אז אין צורך להפשיר משם למשרדים.

סטס מיסז'ניקוב: ההסבר של ניסן סלומינסקי היה הרבה יותר ממצה.

סטס מיסז'ניקוב: בשנת 2007, אף אחד לא ביקש תוספת כספים, הצטבר שם 300 מיליון שקלים ועכשיו יש חלוקה.

זאב אלקין: אם ההסבר של ניסן סלומינסקי הוא נכון וזה תוקצב, אנחנו כוועדה הצבענו כאן על איקס צרכים שונים במהלך השנה וזה בדיוק הזמן לבוא בדברים עם משרד האוצר לגבי הקופסה הזאת.

זאב אלקין: אם אתה מאפס אותה היום, אז אין לך על מה לבוא בדברים עם האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה אתה מאפס אותה?

זאב אלקין: מ-386 מוריד ל-86.

סטס מיסז'ניקוב: אבל היו לך הסכמים קואליציוניים בשנת 2008 כך שתהיה לך קופסה נוספת.

זאב אלקין: לא, זה כבר לא פה.

זאב אלקין: זה משהו אחר לגמרי.

זאב אלקין: זה מוריד את היכולת שלך כוועדה לבוא אל משרד האוצר עד סוף 2007.

סטס מיסז'ניקוב: מה אתה מציע?

סטס מיסז'ניקוב: לא לאשר את הסעיף הזה?

סטס מיסז'ניקוב: לא ברור לי מה אתה מציע.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספר 558-559?

סטס מיסז'ניקוב: מי נגד?

סטס מיסז'ניקוב: מי נמנע?

סטס מיסז'ניקוב: 1.

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 559-558 – אושרה פנייה מספר 560 – משרד התעשייה.

דוד שטיינמץ: אלה שינויים פנימיים.

דוד שטיינמץ: בסעיף של הארנונה יש לנו גירעון והעברנו את זה מסעיף אחר.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה 560?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 560 – אושרה פנייה מספר 561-562 – מפעלי מים.

יובל יעקבי: פה יש שני דברים כאשר אחד הוא תקצוב של מזומן והרשאה להתחייב לקיום מחקרים בתחום המים, והדבר השני הוא תקצוב של כוח אדם ושכר בהתאם להסכמים עם רשות המים.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה 562-561?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 561-562 – אושרה פנייה מספר 563 – שיכון, מינהל מקרקעי ישראל.

אריאל אבלין: הפנייה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב מינהל מקרקעי ישראל בתוכניות המינהל, ניהול המקרקעין, הנחות בקרקע, תכנון ופיתוח.

שי חרמש: אני אעשה כאן תרגיל מלוכלך ואני מראש אומר את זה.

שי חרמש: מינהל מקרקעי ישראל משווק מגרשים לתושבי קו העימות בצפון.

שי חרמש: הייתה החלטה מספר 888 שנועדה לאפשר פיתוח תשתיות בישובים בקו העימות בצפון.

שי חרמש: תוקף ההחלטה הזאת פג ב-31 בדצמבר 2006 בגלל המלחמה כאשר אי אפשר לשווק.

שי חרמש: פנו למועצת המינהל ואמרו להם שרוצים הארכת התוקף והיועץ המשפטי לממשלת ישראל, מני מזוז, אישר הארכת התוקף בחצי שנה.

שי חרמש: מתוקף בירוקרטיה וברדק אצלכם העניין הזה אושר שבועיים לפני תום החגיגה ונשארו 14 ימים.

שי חרמש: אני פורס את המצב כרגע ואני אלך למלחמה גם נגד השר ואתה יכול להודיע לו שאני העליתי את העניין.

שי חרמש: מתוקף הליכים בירוקרטיים האישור של החצי שנה התעכב וכתוצאה מכך נוצרו בסך הכל 14 ימים.

שי חרמש: שר השיכון ענה לקו העימות לפני שבוע, כששאלו אותו למה הוא לא נותן את ה-5.5 חודשים הנוספים, תשובה מאוד נבונה: היה לכם שבועיים לשווק ולמה לא שיווקתם.

שי חרמש: אני מציע לעצור כאן כל העברה למינהל מקרקעי ישראל עד ש-888 בהתאם להצעת היועץ המשפטי לממשלה יתמלא ב-5.5 חודשים נוספים.

שי חרמש: אין שום סיבה לתת לכם ולו אגורה אחת.

ניסן סלומינסקי: כשאתה צודק, אנחנו מצטרפים.

אריאל אבלין: הבנייה הזאת נועדה בין היתר לביצוע סביבת כבישי גישה במסגרת התיישבות בגוש לכיש.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 564.

אריאל אבלין: הפנייה נועדה לתקצב מימוש אופציה לרכישת מבני קריית הממשלה בבאר-שבע ומכירתה ליזם, לצד שלישי.

ניסן סלומינסקי: למה?

ניסן סלומינסקי: את הרוכש ומוכר?

אריאל אבלין: החסכון למדינה כתוצאה מהמלך הזה הוא חסכון של 30 מיליון שקלים.

ניסן סלומינסקי: אתה רוכש ממישהו ומוכר את זה למישהו אחר?

אריאל אבלין: למדינה יש הסכם מול היזם שבנה את קריית הממשלה בבאר-שבע שכעבור שש שנים יש אופציה למדינה לרכוש את המבנה מהיזם במחיר מסוים, מחיר של 200 מיליון שקלים.

אריאל אבלין: המדינה החליטה לממש את האופציה ולמכור את המבנה מיד לצד שלישי כאשר החסכון מהמהלך הזה הוא סכום של 30 מיליון שקלים.

אריאל אבלין: אחר כך ישלמו שכר דירה ליזם.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה 564?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 564 – אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 567-568 – שיכון.

ליאת ניקריטין: הפנייה הזאת נועדה להעביר 2 מיליון שקלים לתקציב שיקום שכונות במשרד השיכון.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספר 567-568?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 567-568 – אושרה פנייה מספר 569-570 – משרד ראש-הממשלה.

ליאת מבורך: העברה ממשרד ראש-הממשלה למשרד השיכון.

ליאת מבורך: מעבירים 7.25 מיליון שקלים כאשר 6 מיליון הולכים לקריית שמונה לאצטדיון הכדורגל והשאר למבני תרבות.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה 569-570?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 569-570 – אושרה פנייה מספר 573 – נשיא המדינה ולשכתו.

סטס מיסז'ניקוב: לשכת נשיא המדינה לשעבר, אפרים קציר.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספר 573?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 573 – אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 574 – משפטים.

ניסן סלומינסקי: הורידו את זה.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 575-576 – משרד האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספר 575-576?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 575-576 – אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 577-578 – משרד החוץ, שיפוץ נציגויות בחוץ לארץ.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספר 577-578?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 577-578 – אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 579 – משרד החינוך.

זאב אלקין: אני חושב שאני אתמוך בבקשה אבל אני רוצה שהם יסבירו מה זה כי לי יש השערה.

זאב אלקין: מראש אני שואל אותך לפרוטוקול מתי פעם ראשונה הפנייה הזאת הונחה על שולחן ועדת הכספים ומתי זה עולה להצבעה.

ריקי ארמן: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב משרד החינוך שעיקרם התאמת התקציב לשם ביצוע מספר השתתפויות כאשר העיקרית בהן היא השתתפות של כ-3 מיליון שקלים במשרד הקליטה עבור פרוייקט לאומי של האתיופים.

זאב אלקין: מתי פעם ראשונה זה הונח על שולחן הוועדה להצבעה?

ריקי ארמן: הפנייה הזאת?

זאב אלקין: כן.

ריקי ארמן: עכשיו.

זאב אלקין: זה נרשם בפרוטוקול, כי השרה מודיעה בכל מקום ותחת כל עץ רענן שוועדת הכספים מעכבת את הפנייה.

ריקי ארמן: יכול להיות שהיא התכוונה לפנייה אחרת.

זאב אלקין: לא, היא התכוונה לפנייה הזאת.

זאב אלקין: היא הודיעה לפקידי המשרד שבגלל ועדת הכספים זה לא מגיע אליהם.

זאב אלקין: נרשם בפרוטוקול שזאת פעם ראשונה שהפנייה מגיעה אלינו.

סטס מיסז'ניקוב: ב-28 באוגוסט שרת החינוך בוועדת החינוך הודיעה לכולם שאני מעכב לה 400 מיליון שקלים והיא לא יכולה לפתוח את שנת הלימודים.

סטס מיסז'ניקוב: עד עכשיו לא הגיעה הפנייה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספר 579?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 579 – אושרה.

סטס מיסז'ניקוב: פנייה מספר 584 – המשרד לביטחון פנים.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור פנייה מספר 584?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה פנייה מספר 584 – אושרה אני רוצה לומר לשניכם שאתם ביקשתם ממני לא להצביע על עובדים זרים, ואם כן, לשם מה הבאתם אותו?

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע, אני לא הבאתי אותו.

ניסן סלומינסקי: הוא בא.

סטס מיסז'ניקוב: אי אפשר גם לבקש לא לעשות רביזיה היום וגם להביא אותו.

ניסן סלומינסקי: אני לא הבאתי אותו.

סטס מיסז'ניקוב: אין לי בעיה.

סטס מיסז'ניקוב: אם הוא יענה להם תשובה טובה, הם יורידו עכשיו רביזיה.

ראובן ריבלין: אם הוא בא, זה טוב.

גבי רובז: האוצר תקצב אותנו בשנת 2007 ב-15 מיליוני שקלים לצורך בניית מעונות יום.

יעקב ליצמן: האם הכסף הזה לתקציב המשרד או כסף נוסף?

יעקב ליצמן: מאיפה הכסף התוספתי הזה?

יעקב ליצמן: האם זה כסף קואליציוני או כסף רגיל?

גבי רובז: כסף רגיל.

יעקב ליצמן: האוצר היה טוב לב?

יעקב ליצמן: מתי משרד התעשייה ביקש את הכסף הזה?

גבי רובז: במסגרת הדיונים על התקציב האחרון.

יעקב ליצמן: על 2007.

גבי רובז: כן.

גבי רובז: על תקציב 2008 וקיבלנו על 2007.

ניסן סלומינסקי: לצורך מה?

גבי רובז: בניית מעונות יום במקומות שיש בהם מחסור.

גבי רובז: הקריטריונים הם קריטריונים שווים לכולם, לכל אוכלוסיית ישראל.

גבי רובז: מי שיעמוד בקריטריונים, ימצה את הכסף.

זאב אלקין: מה הקריטריונים?

גבי רובז: חתך סוציו-אקונומי, מספר ילדים.

זאב אלקין: אתה יכול להעביר אותם בכתב?

גבי רובז: כן.

גבי רובז: כמובן.

גבי רובז: מיד כאשר השר יאשר אותם.

ניסן סלומינסקי: השר עוד לא אישר אותם?

גבי רובז: אנחנו עוד לא יודעים מי יקבל.

קריאה: ביום שני הוא יביא את הקריטריונים.

סטס מיסז'ניקוב: הישיבה נעולה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.