ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 370, 2007-10-23 09:45

חנא סוייד: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

חנא סוייד: הנושא: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 22), התשס"ז-2007.

חנא סוייד: הצעת החוק הועברה לוועדה ב-21.3 לשם הכנתה לקריאה שניה ושלישית.

חנא סוייד: כפי שכולם יודעים, מדובר ברביזיה או בתיקון לחוק הגנת הצרכן.

חנא סוייד: מדובר בתיקון ספוראדי, תיקונים של סעיפים שונים בחוק הספציפי.

חנא סוייד: כיוון שזאת ישיבה ראשונה בנושא, נשמע התייחסויות כלליות להצעת החוק מהגופים הרלוונטיים שהם בעלי עניין בהצעת החוק.

חנא סוייד: אני פותח את הדיון ומבקש מנציגי משרד התמ"ת להציג את הצעת החוק.

חנה טירי: כפי שאמר יושב הראש, לא מדובר בתיקון של רעיון כולל.

חנה טירי: אין פה קונספט אחיד לכל הצעת החוק.

חנה טירי: מדובר בתיקונים של סעיפים.

חנה טירי: משרד התמ"ת אוכף את חוק הגנת הצרכן.

חנה טירי: במהלך עבודת האכיפה התגלו בעיות וחסרים.

חנה טירי: התיקון בחוק הגנת הצרכן בעצם מאגד כל מיני תיקונים לבעיות שנתקלנו בהן.

חנה טירי: מדובר בתיקונים שונים לכן אני לא יכולה לדבר עליהם באופן כולל.

חנה טירי: כשנתחיל לקרוא את החוק, נבהיר לגבי כל סעיף וסעיף.

חנא סוייד: האם יש איזו מטרה או תכלית כללית לתיקונים?

חנה טירי: במסגרת חוק הגנת הצרכן, אנחנו רוצים לשפר את המעמד של הצרכן באמצעות התיקונים האלה.

חנה טירי: אנחנו רוצים לשפר את האכיפה.

חנה טירי: במהלך עבודת האכיפה גילינו שיש חוסרים מסוימים בחוק שפוגעים בצרכן לכן אנחנו סבורים שיש מקום לתיקונים שאנחנו מציעים.

חנה טירי: המטרה הכללית היא, לשפר את האכיפה ולהגן על הצרכן.

אייל רון: אני רוצה לציין שאנחנו חושבים שהיוזמה הזאת מאוד חיובית ומבורכת ואנחנו מקווים שהיא תיכנס מהר לתוקף.

אייל רון: אנחנו גם מוכנים להעמיד לטובת הוועדה נתונים ומידע בנוגע לצורך ולמידתיות של הסעיפים השונים.

אייל רון: נשמח לעשות את זה לאורך התהליך.

אייל רון: אני רוצה להתייחס לכמה דברים ספציפיים.

אייל רון: אחד מהנושאים שההצעה מתייחסת אליו זה נושא הרוכלות.

אייל רון: הנושא הזה מאוד בעייתי, כי למרות שיש נוחות לצרכנים שהעסקה מתבצעת בבית, זה חושף את הצרכנים לסכנות ולמעשי מרמה.

אייל רון: אין תמיד ידיעה מול מי מתבצעת העסקה, אין אפשרות להשוואת מחירים וכן הלאה.

אייל רון: האפשרות לבטל עסקת רוכלות, בייחוד בנושא של שירות, בעייתית.

אייל רון: כאן בא התיקון.

אייל רון: כעיקרון אנחנו תומכים ברעיון אבל יש כאן בעיה שאני רוצה להמחיש אותו על ידי דוגמה מעסקאות רוכלות שנערכות בבית הקשורות ללחצני מצוקה ורפואה פרטית.

אייל רון: בדרך כלל העסקות מבוצעות במקום ומייד לאחר מכן מתחיל השירות.

אייל רון: לפי ההצעה, אם מסמך הגילוי הועבר לפני שהתחיל השירות אז אין אפשרות לבטל את השירות.

אייל רון: לכן אנחנו מציעים, גם בהקשר הזה וגם בהקשר למכר מרחוק, אפשרות ביטול של העסקה 14 יום מקבלת מסמך הגילוי או מתחילת השירות.

אייל רון: זה גם מבהיר את הסעיף יותר וגם סוגר את החור שאנחנו רואים, שמתרחש בנושאים האלה.

אייל רון: דוגמה נוספת היא בנושא של קוסמטיקה.

אייל רון: הדיילות מגיעות לבתים של נשים קשישות, מציגות להן ערכה של קוסמטיקה.

אייל רון: הן פותחות את הערכה ומדגימות מתוכה.

אייל רון: העסקה מתבצעת והערכה כבר פתוחה וכתוצאה מהדברים האלה מתפספסת האפשרות לבטל את העסקה.

אייל רון: גם לפי ההצעה עדיין יש פתח שיכולים לנצל אותו.

אייל רון: הנושא השני גם כן קשור לרוכלות.

אייל רון: אחד מהדברים של הרוכלות זה עניין מסמך הגילוי.

אייל רון: במסמך גילוי רשום איזה דברים צריכים להופיע במסמך הגילוי וזה נובע מתקנות משנת 1983.

אייל רון: התקנות האלה לא כוללות את נושא של זכות הביטול.

אייל רון: שבעת עשיית העסקה תהיה רשומה זכות הגילוי שכרגע לא מופיעה.

אייל רון: הנושא השלישי מתייחס לנושא של פרסום ושיווק שמכוון לקטינים.

אייל רון: אנחנו חושבים שהתיקון ראוי.

אייל רון: ראוי לציין שמעבר לאוכלוסיה של קטינים ישנן אוכלוסיות חלשות נוספות, כמו קשישים, אוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים ועולים וראוי לחשוב על האוכלוסיות האלה גם בהקשר הזה.

אייל רון: אנחנו נשמח להעביר מידע בכל הנושאים הללו.

יצחק זיו: מה קורה עם עסקה שנעשית ברגע האחרון?

יצחק זיו: אדם מתקשר ומזמין.

יצחק זיו: יומיים שלושה לפני מועד הביצוע האיש חלה.

יצחק זיו: כאן אין את הנושא של ה-14 יום.

חנה טירי: אין אפשרת ביטול.

חנא סוייד: חבר הכנסת זיו, ברשותך, הכוונה היא לשמוע כעת התייחסויות כלליות.

חנא סוייד: אני מבקש מכל הדוברים להתבטא לגבי המעטפת.

חנא סוייד: אחר כך נעבור סעיף סעיף ונתייחס לדקויות ולהדגשים.

אתי בנדלר: או התייחסות להצעות ספציפיות לתיקון סעיף.

אהוד פלד: המועצה לצרכנות מברכת על הצעת החוק הזאת.

אהוד פלד: המועצה עוסקת באופן שוטף בכל הנושאים הללו וגם העבירה למשרד התמ"ת תלונות של צרכנים שהצטברו במועצה.

אהוד פלד: חלק מהחומר הזה עמד כנראה בבסיס הצעת החוק שמוגשת כאן.

אהוד פלד: חשיבות הצעת החוק היא בהתייחסות לעסקאות מיוחדות, כמו רוכלות ומכר מרחוק, שבהן הצרכן עומד מול העוסק בתנאי לחץ.

אהוד פלד: עד היום, בחוק הקיים, לא היה לו פיתרון מספיק טוב שמאפשר לשקול כמו שצריך את ההצעה לפני שחותמים עליה.

אהוד פלד: פה טמון החידוש החשוב של הצעת החוק הזאת.

אהוד פלד: התוספות שהמועצה לצרכנות תציע הן בהמשך הרוח של הצעת החוק הממשלתית.

אהוד פלד: הם מתייחסים, בעיקר, לנושא יידוע הצרכן בזמן מספיק על מנת שיוכל לשקול את העסקה.

אהוד פלד: אחת התופעות שאנו ערים לה היא, חוסר מודעות של הצרכן לגבי הזכות לדרוש כתב גילוי לגבי כל פרטי העסקה ולבטל את העסקה.

אהוד פלד: לכן, אחת ההצעות שנציע כאן היא טופס ביטול עסקה ערוך מראש, שיהיה בתוספת לחוק.

אהוד פלד: העוסק יהיה חייב לספק את הטופס לצרכן יחד עם טופס הגילוי.

אהוד פלד: בכך הוא גם יידע אותו לגבי זכותו וגם ייתן לו את האמצעי הממשי להשתמש בו, היה וירצה.

יפעת בויאר: אני רוצה להתייחס לסעיפים המתייחסים לשיווק המיועד לקטינים.

יפעת בויאר: אנחנו, כמובן, שמחים על התיקון, אלא שקיים חשש שלא כל תקנות הגנת הצרכן יהיו מותאמות על פי הסעיף הזה.

יפעת בויאר: אני חוששת שבעוד תקופה תיתכן פרשנות שתגיד שחלקן המועט של התקנות עומד בניגוד לחוק.

יפעת בויאר: אני מבקשת לקחת את זה לתשומת הלב.

יפעת בויאר: שוחחתי על כך גם עם נציגת משרד התמ"ת.

יפעת בויאר: המחלוקת היא לא עקרונית אלא איך לפרוט את זה טכנית.

יפעת בויאר: צריך לקחת בחשבון שיש מספר תקנות שמדברות על השתתפות בהימורים, על פרסום במוסדות חינוך ועל פרסומת שאסורה על פי כל דין דין.

יפעת בויאר: לא בטוח שניתן לפרש אותם על פי הסעיף שמופיע כאן.

ירון לוינסון: אני רוצה להצטרף לדברי אנשי המועצה לצרכנות בעניין חשיבות החוק.

ירון לוינסון: אנחנו תומכים בו.

ירון לוינסון: זה חוק ראוי שבא לתת מענה להרבה לקונות שהתגלו לאורך השנים.

ירון לוינסון: כל שנה אנחנו מקבלים אלפי תלונות בנושאים של רוכלות ועסקת מכר מרחוק.

ירון לוינסון: כל יום אתה רואה איך הלקונה מנוצלת על ידי העוסקים על מנת להתחמק מתשלום או על מנת להתחמק מחיוביהם.

ירון לוינסון: בתיקון לחוק בהחלט יש מענה.

ירון לוינסון: אנחנו מקווים שההליך יתקדם מהר.

ירון לוינסון: אנחנו מברכים על כך ונעזור לקדם את החוק.

שוש רבינוביץ: לאורך כל הדרך היינו בקשר עם התמ"ת והערנו הערות.

שוש רבינוביץ: אנחנו מבינים את האיזונים שרואים כאן בתיקונים.

שוש רבינוביץ: יחד עם זאת, יש כמה מקומות שאנחנו חושבים שאין איזון וצריך לחשוב על העוסק.

שוש רבינוביץ: צריך לקחת בחשבון את נושא הפחת.

שוש רבינוביץ: אנחנו נגיע לזה כשנקרא את הסעיפים.

שוש רבינוביץ: אי אפשר לנכות את הפחת, במיוחד שאנחנו מכניסים שירות לחוק.

שוש רבינוביץ: הדרך היחידה תהיה לתבוע בבית משפט.

שוש רבינוביץ: אנחנו רואים כאן בעייתיות מסוימת ואנחנו נתייחס כשנדבר על התיקונים.

רוני בר-און: אני אתחיל במקרו.

רוני בר-און: התאחדות סוכני הנסיעות וסוכני הנסיעות תומכים מאוד בחקיקה להגנת הצרכנים.

רוני בר-און: אנחנו ניהלנו מגעים לחקיקה צרכנית.

רוני בר-און: אנחנו לא מתנגדים בכלל להגנה על הצרכן.

רוני בר-און: מאידך, אנחנו שוב ושוב מעלים טיעון, שעכשיו גם קיבל תוקף בבית המשפט לתביעות קטנות, שהחקיקה בחוק הגנת הצרכן, לגבי תעשיית הנסיעות והתיירות, אינה מותאמת לתעשיית התיירות.

רוני בר-און: היא גורמת נזק לעוסקים ובמיוחד לצרכנים.

רוני בר-און: מידי פעם מביאים הצעות לתיקון חוק הגנת הצרכן.

רוני בר-און: מכיוון ומלכתחילה חוק הליבה אינו מותאם לתעשיית התיירות.

רוני בר-און: תיקון כזה עלול לגרום לנזקים נוספים.

רוני בר-און: אני רוצה לתת דוגמה איך לכאורה הצעה הגיונית מאוד של גילוי הנאות לצרכן, במועד סמוך לביצוע העסקה, שעל פניו נראה מאוד מובן סביר, יכול לפגוע בסופו של דבר בתעשיית התיירות.

רוני בר-און: כשנגיע לסעיף אני אפרט.

רוני בר-און: אנחנו רוצים לבקש מהוועדה לשים את הדעת לכך שהחקיקה הזאת אינה מותאמת לתעשיית התיירות ואנחנו מבקשים בכל לשון של בקשה שתעשה החרגה ושבעצם אנחנו נחסה בחוקים של שירותי תיירות, שמותאמים לתעשיית התיירות.

דולי דדון: אנחנו תומכים בתיקון, במיוחד במתן אפשרות לצרכן לבטל עסקה תוך 14 יום.

דולי דדון: אנחנו מצטרפים לאמון הציבור ולמועצה לצרכנות ומעוניינים שאפשר יהיה לבטל את העסקה תוך 14 יום מיום קבלת השירות, או מיום קבלת מסמך הגילוי הנאות ולא כפי שהמצב כרגע.

דולי דדון: בהצעה יש כמה לקונות ונדבר עליהן כשנגיע.

חנא סוייד: יש לי שאלה לגבי סעיף 4א(ב).

חנא סוייד: יש שם תקנות לפי סעיף קטן א', לעניין תנאי הכלול בשידור פרסומת.

חנא סוייד: בסופו נאמר: "יותקנו בהתייעצות עם משרד התקשורת".

חנא סוייד: יש לכם משהו להגיד בעניין זה?

דולי דדון: הסעיף הזה הוא לא התחום שלי.

דולי דדון: אני עוסקת בתחום של טלקומוניקציה, חברות הסלולאר ואינטרנט.

דולי דדון: פה מדובר בתחום אחר, ששייך למשרד התקשורת ואני מעדיפה לא להתייחס לזה.

אביטל בן חמו: מועצת הרשות השניה היא גוף שאמון על הסדרת כל נושא הפרסומות, כמשמעותן בחוק הרשות השניה, דהיינו, בערוצים 2 ו-10.

אביטל בן חמו: במהלך השנים שהרשות פועלת היא הוציאה הנחיות גם לגבי פרסומות ובפרט בעניינים שקשורים להגנת הצרכן.

אביטל בן חמו: החקיקה מבורכת בעינינו וחשובה.

אביטל בן חמו: אנחנו רק מבקשים, שהתקנת תקנות על ידי שר התמ"ת, בהתייעצות עם שר התקשורת, תיעשה בהסכמת מועצת הרשות השניה או לפחות בהתייעצות איתה.

אביטל בן חמו: אנחנו חושבים שלא טוב שיהיו שתי מערכות חקיקה מקבילות בנושא הזה.

גדעון ארנון: אני תומך במה שהגברת אורן אמרה לגבי ההחרגה של שוק התיירות והתעופה.

גדעון ארנון: כל השוק הזה עוסק בעסקאות מכר מרחוק.

גדעון ארנון: אין לנו מוצר פיזי להציג לצרכן.

גדעון ארנון: אין הבדל אם הצרכן מגיע או לא מגיע למקום מכירת המוצרים.

גדעון ארנון: כמעט כל המוצרים בהם אנחנו עוסקים הם מוצרים מתכלים.

גדעון ארנון: אם מושב הטיסה בוטל, המטוס יטוס ללא הנוסע והמושב נשרף.

גדעון ארנון: הזמנתי חדרים בבתי מלון ושילמתי כדי להתחייב ולהוזיל את המחיר.

גדעון ארנון: אני מוזיל את המחיר על ידי זה שאני קונה בנק של חדרי מלון באנטליה ובכל מיני מקומות.

גדעון ארנון: הלקוח הזמין, הבטחתי את מקומו ואז הוא יכול לבטל.

גדעון ארנון: זה ענף שהפעילות שלו היא פעילות של מכר מרחוק עם מוצר מתכלה.

גדעון ארנון: צריך לקבל התייחסות שונה.

גדעון ארנון: הצגתי לצרכן, גם במכר מרחוק, את תנאי הביטול והצגתי לו מה העלויות שלו.

גדעון ארנון: אם הוא מחליט להתחרט, אני חושב שהחוק היום במתכונתו לא מאפשר לי להציל את נזקיי.

גדעון ארנון: אני חושב שצריך להקנות תוקף להסכמת הצרכן, גם כשזה מכר מרחוק.

גדעון ארנון: יש מספר פסקי דין שמדברים על כך שהחוק בצורתו היום מעוות.

חנא סוייד: אתה מתכוון לפני התיקון?

גדעון ארנון: כן, והתיקון עושה את המצב גרוע הרבה יותר בהקנותו לצרכן את היכולת לבטל כמעט תמיד.

גדעון ארנון: לדוגמה, אם מישהו הזמין אצלי שייט יוקרתי באלסקה ששוויו 18,000 דולר.

גדעון ארנון: הזמנתי בתי מלון, התחייבתי על שבוע.

גדעון ארנון: בנוסף, הצרכן הופך להיות יותר מתוחכם.

גדעון ארנון: אני רואה את זה בצורת הפניות של הציבור, שציבור די ער לזכויותיו.

חנא סוייד: גם העוסקים, כך שהאיזון נשמר.

גדעון ארנון: אני רוצה לומר שבתחום השוק הזה אנחנו לא עוסקים בצרכנים נבערים.

גדעון ארנון: בניגוד לרוכלות, הצרכן פונה אלי.

גדעון ארנון: הצרכן מתקשר ואומר מה שהוא מעוניין בעסקה וכך נוצרת עסקת המכר.

גדעון ארנון: אני לא חושב שהציבור זקוק להגנה פטרנאלית כזאת, כפי שהחוק רוצה לתת.

גדעון ארנון: אם נגרם לי נזק של 18,000 דולר, מי שמשלם את זה בסוף זה הצרכן.

גדעון ארנון: בסופו של דבר זה מתגלגל על הצרכן.

חנא סוייד: אתה מדבר פה על דוגמת קצה.

גדעון ארנון: אני עורך דין במקצועי.

גדעון ארנון: לימדו אותי להקצין את הדוגמאות, בתחומים האפורים קשה להבדיל.

זאב פרידמן: אני רוצה לברך על התיקון.

זאב פרידמן: אנחנו חושבים שכל נושא הגנת הצרכן חייב לעבור חקיקה.

זאב פרידמן: החקיקה צריכה להיות דינאמית ולהתאים את עצמה להתנהלות השוק, כיוון שגם העוסקים הולכים ונעשים מתוחכמים יותר ומוצאים את האמצעים איך לעקוף את החוק.

זאב פרידמן: כמו שציין המנכ"ל, אנחנו שוקדים על כמה תיקונים.

זאב פרידמן: כשנתייחס פרטנית, אני אביא דוגמאות להסדרה החוקית בארצות הברית.

זאב פרידמן: אנחנו נראה במשפט משווה שהמצב של הצרכן הישראלי לא כל כך פשוט.

זאב פרידמן: אני מבקש מחברי הכנסת להיכנס לרגע למועצה לצרכנות, ולו בדמיון, ולראות צרכנים חסרי אונים שמתלוננים על עסקאות שהם לא רצו בהם ועל כך שהם לא קיבלו את כל המידע.

זאב פרידמן: ביקשו כאן להקצין אז אתן דוגמה: אדם חסך שנים רבות כדי לצאת לחופשה קצרה בתורכיה.

זאב פרידמן: אומרים לו: "נגעת נסעת", כשבהסכם יש עשרות סעיפים מקפחים, או שטופס הגילוי איננו טופס גילוי.

זאב פרידמן: אגב, המועצה עוסקת כרגע בהכנת דוח רציני בתחום התיירות, שיועבר גם לוועדה נכבדה זאת.

זאב פרידמן: התמונה היא שהצרכן איננו מוגן, אין לו את הכלים להיות מוגן ומה שמדובר כאן זאת הגנה חלקית.

אסף רזיאל: אני מצטרף לעמדת התאחדות סוכני הנסיעות והתיירות בישראל.

אסף רזיאל: אני מצטרף גם לדברים שאמרו נציגי מועצת הצרכנות.

אסף רזיאל: כפי שאמר האדון הנכבד, החוק צריך להיות דינאמי ולטעמנו צריך להתאים אותו לשוק הספציפי.

אסף רזיאל: כל מה התחום של שירותי תיירות ותעופה מאוד מאוד התקדם בשנים האחרונות.

אסף רזיאל: זה שוק שנוטה יותר ויותר למסחר אלקטרוני.

אסף רזיאל: ככל שעוברות השנים, מספר העסקאות האלקטרוניות הולך וגדל באופן משמעותי.

אסף רזיאל: אלה לא עסקאות שנעשות בלחץ, אלה עסקאות שנעשות מרצונו החופשי והברור של הצרכן.

אסף רזיאל: על פי רוב, חברות התעופה מגלות את כל המידע הנדרש.

אסף רזיאל: לטעמי, אין לי בעיה עם מקרה שבו העוסק לא מגלה את כל מה שהוא צריך לגלות או שהוא כולל בחוזה ההתקשרות תנאים מקפחים שעומדים בניגוד להוראות הדין.

אסף רזיאל: הבעייתיות היא בקונספציה ובתפיסה.

אסף רזיאל: בהנחה שהכל נעשה בסדר וכדין, האם המנגנון הקבוע בחוק צודק ומתאים לשוק או לא?

אסף רזיאל: לטעמנו המנגנון קצת מעוות, ככל שהוא נוגע לשירותי תיירות ותעופה.

אסף רזיאל: הסכום הנקוב בחוק, שלא ישונה בעקבות התיקון, לא מתאים.

אסף רזיאל: כמו שאמר חברי, מדובר במוצר מתכלה ששווה הרבה כסף.

אסף רזיאל: אם מבטלים אותו סמוך למועד יציאת הטיסה, אתה לא מסוגל למכור אותו לאחר.

אסף רזיאל: להטיל נטל על העוסקים, שירוצו לבית משפט לתבוע, זאת לא הגנה על זכויותיהם.

אסף רזיאל: גם לעוסקים יש זכויות.

אסף רזיאל: לטעמנו, צריך למצוא את נקודת האיזון.

אסף רזיאל: נקודת האיזון היא להתאים את כל החקיקה, שעוסקת בהגנה הצרכן וביטול עסקאות ולהחריג את הנושא הזה.

עומר שלו: אנחנו חיים כמה שנים עם התיקונים שנעשו בחוק הגנת הצרכן לעניין מכר מרחוק.

עומר שלו: דברים שחלים על מכר מרחוק לא מתאימים לשוק התיירות.

עומר שלו: אנחנו מבקשים לנצל את ההזדמנות הזאת, כשמנסים לעשות תיקונים, על מנת שתשמעו את העמדה שלנו ותנסו להבין את השוק שלנו, שמוסדר גם בתקנות אחרות.

עומר שלו: אני מזכיר רק את תקנות שירותי תיירות וגילוי נאות, שהותקנו רק לפני כשנתיים.

עומר שלו: התקנות האלה מטילות חובות גילוי משמעותיות על סוכני נסיעות ועל מוכרי שירותי תיירות.

עומר שלו: אלה תקנות ספציפיות שחלות על השוק שלנו וחלקן כבר נותנות מענה לאותם דברים שמבקשים פה לתת עליהם את הדעת.

עומר שלו: לכן חשוב לאחד את החקיקה ולתת מענה נכון ואמיתי לכל הבעיות שקשורות בשוק התעופה והתיירות.

איילת כהן: כמו שנאמר פה על ידי כל הדוברים, הסוד בחקיקה הזאת הוא האיזון.

איילת כהן: אין ספק שהגנת הצרכן היא אינטרס חיוני ונאות הן של הצרכנים והן של העוסקים משום שאף אחד לא רוצה שיבטלו עסקאות.

איילת כהן: אנחנו גם חשופים לתביעות יצוגיות כך שזה אינטרס כללי.

איילת כהן: החקיקה מאוד כללית והיא חייבת לדבר במונחים די גורפים.

איילת כהן: צריך לראות איך זה משפיע על כל מיני סיטואציות פרטניות באופן כזה שעלול בעצם לסכל את המטרה שביסוד החוק.

איילת כהן: צריך לזכור שלשוק, למשק וגם לצרכנים יש אינטרס מאוד ברור להתקדם ולבצע מסחר אלקטרוני.

איילת כהן: צרכן רוצה עכשיו אינטרנט, הוא רוצה עכשיו שיתקינו לו טלפון.

איילת כהן: הוא כבר לא רוצה לחכות 7 שנים, לא 14 יום ואפילו לא יומיים.

איילת כהן: החברות מתאימות את עצמן במידה רבה לדבר הזה.

איילת כהן: הן עושות מערך של טכנאים ועובדים שמסוגל לעשות את זה במהירות.

איילת כהן: ישנם מקרים שהיה בהם גילוי נאות, ואפילו אפשר להוכיח את זה בהקלטות.

איילת כהן: אף אחד לא ניסה לרמות ועדיין נוצרה סיטואציה שבה הצרכן יכול לבטל עסקה באופן כזה שלעוסק נגרם נזק רציני מאוד שהוא לא יכול להחזיר אותו לעצמו.

איילת כהן: הצרכן ידע במה הוא מתקשר.

איילת כהן: התחרט מסיבותיו הוא, פתאום זה לא מתאים לו.

איילת כהן: למעשה יש פה סיטואציה שהיא מאוד קשה ובעייתית והיא עלולה לגרום למצב שגופים ועוסקים יחשבו פעמיים לפני שהם מתקינים שירות בהזמנות טלפוניות ובהזמנות אונליין.

איילת כהן: כל הסיפור של יעילות ומהירות ואונליין הם אינטרס כללי של השוק.

איילת כהן: נכון שצריך למנוע ששרלטנים למיניהם יתנו מידע חסר ללקוחות וינצלו את הסיטואציות האלה.

איילת כהן: בזה צריך לטפל אבל צריך גם להיזהר שלא "לשפוך את התינוק עם המים".

איילת כהן: צריך ולאזן ולשמוע את כל מי שצריך לשמוע כדי להוציא חקיקה ראויה ואפקטיבית.

זהבית שחף: אני רוצה להצטרף לדבריה של חברתי ולהוסיף שיש סוגים שונים של מוצרים או שירותים שניתנים.

זהבית שחף: צריך לשים את הדעת לנושא של שירות מתמשך שניתן על ידי גופים מסוימים, שכרוך גם הוא במשאבים שהחברה עצמה מציעה.

זהבית שחף: בהמשך אתייחס לכך יותר בפירוט.

זהבית שחף: צריך לראות מה הצרכן יכול לעשות כיום ואיזה יתרונות יהיו לצרכן אם יתקבל התיקון.

זהבית שחף: אני ארחיק ואומר שצריך לבדוק אלו תמריצים יהיו לו לבטל את ההתקשרות שנעשתה עם אותן חברות.

חנא סוייד: אנחנו מסיימים את הקטע של ההתייחסויות הכלליות.

חנא סוייד: אני מבקש את התייחסות נציגות משרד התמ"ת ומשרד המשפטים.

חנא סוייד: לפני כן, אני רוצה לחדד שתי נקודות.

חנא סוייד: נשמעות טענות על ידי נציגים העוסקים בנושא התיירות.

חנא סוייד: האם יש אבחנה בין שרות מתכלה לבין שירות מתמשך?

חנא סוייד: האם מבחינת הגישה יש התייחסות לכך בהצעת תיקון החוק?

חנה טירי: לעניין הטענות של נציגי ענף התיירות.

חנה טירי: התיקונים הנ"ל עוסקים בתיקונים מסוימים לסעיפים מסוימים.

חנה טירי: הם לא עוסקים בשאלה האם אנחנו משאירים את זכות הביטול או מבטלים את זכות הביטול.

חנה טירי: זאת שאלה עקרונית, זאת שאלה מהותית והיא לא עניין להצעת החוק הזאת.

חנה טירי: אנחנו חושבים שהטענות שהם מעלים זה לא עניין של הוועדה ולא של הצעת החוק.

חנה טירי: אני רוצה להזכיר לוועדה שלפני הפגרה עברה בקריאה שניה ושלישית הצעת חוק בעניין פיצוי לדוגמה.

חנה טירי: גם שם נציגי ענף התיירות העלו את הטענות האלה.

לאה ורון: גם שם אמרו להם: "לא במועד הזה".

לאה ורון: השאלה היא, מתי המועד הנכון?

חנה טירי: אמרנו להם שיפנו אלינו ונתחיל במשא ומתן ונראה מה הבעיה.

חנה טירי: עד היום הם לא פנו אלינו.

חנה טירי: אני לא חושבת שזה נכון שכל פעם שנבוא עם תיקון יבואו עם הבעיה הזאת.

חנה טירי: תבואו אלינו, ננהל משא ומתן, נדבר על זה ונשקול את העניין, אולם לא במסגרת התיקון הזה.

חנה טירי: לעניין האבחנה.

חנה טירי: חוק הגנת הצרכן קובע, גם בעסקת רוכלות וגם בעסקת מכר מרחוק, שיש זכות ביטול לעסקאות האלה.

חנה טירי: החוק קובע שלעניין טובין פסילים את זכות כזאת.

חנה טירי: מדובר בטובין פסילים, לא בשרות.

חנה טירי: אני רוצה להזכיר, שחוק הגנת הצרכן קובע שיש סייג לביטול בעסקאות של שירותי תיירות.

חנה טירי: כבר היום יש סייג.

חנה טירי: אם העסקה נעשתה תוך 7 ימים, אין זכות ביטול.

חנה טירי: אם צריך לחדד, אפשר לשקול, אבל זה לא צריך להיעשות במסגרת התיקון הזה.

חנה טירי: אנחנו חושבים שהחוק הוא מאוזן.

חנה טירי: החוק הזה קיים משנת 1998.

חנה טירי: הם כל הזמן טוענים לפגיעה ולנזק כלכלי אבל משנת 1998 מעולם לא פנו או הוכיחו לנו שחברות קרסו או שקרה משהו נורא לאותן חברות בגלל זכות הביטול.

חנה טירי: המשק פועל, אני חושבת שדווקא יש שגשוג בענף הזה.

חנה טירי: אני לא מבינה על מה המהומה.

רוני נויבאור: משרד המשפטים תומך במשרד התמ"ת.

רוני נויבאור: צריך לקחת בחשבון שהבעיות שקיימות בענף התיירות הן בעיות ספציפיות לגבי סיטואציות מסוימות.

רוני נויבאור: צריך ללבן את הטענות אבל אני בטוחה שזה לא כואב בכל הסעיפים.

רוני נויבאור: אם צריכה להיעשות חשיבה מחדש, היא צריכה לרדת לפרטי פרטים.

רוני נויבאור: אני מניחה שיש דברים שמעיקים עליהם יותר ויש דברים שמעיקים פחות.

חנה טירי: אבל לא במסגרת הצעת החוק הזאת.

רוברט אילטוב: אז למה הזמנתם אותם?

חנא סוייד: כסיכום ביניים, אולי כדאי לאנשי ענף התיירות לפנות למשרד התמ"ת ולדון בכל הנושאים ולנסות לעבד משהו.

חנא סוייד: אולי אפשר יהיה להגיע להבנה.

אתי בנדלר: אני תומכת בדבריך.

אתי בנדלר: כפי שהזכירה עורכת דין חנה טירי, בדיונים שקיימה הוועדה בהצעת החוק, שהתקבלה בקריאה שניה ושלישית בשבוע שעבר, בעניין הפיצוי העונשי, הועלו טענות רבות על אי התאמת הפיצוי הזה לענף התיירות.

אתי בנדלר: יו"ר הוועדה פנה לנציגיכם וביקש שתפנו את מכלול טענותיכם, בדבר אי התאמת חוק הגנת הצרכן, לטענתכם, לענף התיירות, כדי שהמשרד אכן יוכל לבדוק את זה.

אתי בנדלר: אנחנו צריכים לזכור, שמחד גיסא, אתם טוענים שחלק מהוראות החוק אינם מתאימים לסוג העסקאות שנעשות בענף התיירות, ומאידך גיסא אנחנו שומעים מארגוני הצרכנים על כך שעדיין הם מקבלים פניות רבות בשל פעילות שאינה תואמת את החוק.

אתי בנדלר: מי שצריך לדון במכלול הטענות זה המשרד.

אתי בנדלר: קצת קשה לעשות את זה אגב דיון בסעיף זה או אחר, כשהמשרד לא נערך לבדיקת אותן טענות.

אתי בנדלר: פעם אחת תעשו את זה כמו שצריך, תרכזו את מכלול הטענות שלכם, תעבירו את זה למשרד כדי שיוכל לבצע בדיקה ראויה.

חנא סוייד: זה בדיוק הזמן המתאים לעשות את זה.

חנא סוייד: נתחיל בהקראת הצעת החוק.

חנה טירי: "הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 22), התשס"ז-2007.

חנה טירי: בחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981 (להלן – החוק העיקרי), במקום סעיף 4א יבוא: 4א.

חנה טירי: (א) השר רשאי לקבוע בתקנות הוראות לענין האותיות, כולן או חלקן, בחוזה אחיד כמשמעותו בחוק החוזים האחידים, התשמ"ג-1982, או בתנאי הכלול במידע אחר המיועד לצרכן, לרבת בפרסומת, ובכלל זה הוראות לענין הגודל המזערי של האותיות כאמור, היחס בינן לבין השטח שבו כלול המידע ואופן כתיבתן.

חנה טירי: (ב) תקנת לפי סעיף קטן (א) לענין תנאי הכלול בשידור פרסומת כמשמעותו לפי חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982, או בתשדיר פרסומת כמשמעותו לפי חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן-1990, יותקנו בהתייעצות עם שר התקשורת".

חנה טירי: אני אסביר: נכון להיום, חוק הגנת הצרכן קובע סעיף הסמכה לשר להתקין תקנות לעניין גודל האותיות בחוזה אחיד.

חנה טירי: השר עשה שינוי וקבע בתקנות שבחוזה אחיד האותיות צריכות להיות בגודל מסוים, בעובי מסוים, כאשר המטרה היא שכשהצרכנים קוראים חוזה אחיד, שבדרך כלל מנוסח על ידי צד אחד, שהתנאים וההוראות יהיו ברורים.

חנה טירי: במהלך השנים נתקלנו במצב שבו יש פרסומות, בין בשלטי חוצות ובין בטלוויזיה, בהן התנאים והסייגים, מופיעים בגדלים קטנים מאוד, באופן כזה שהצרכנים לא יכולים לקרוא, או שהם מופיעים בפרק זמן קצר מידי.

חנה טירי: הצרכנים רואים את העיקר אבל הם לא רואים את התנאים והסייגים לאותן פרסומות.

חנה טירי: המטרה של התיקון היא להרחיב את סעיף 4א, כך שהשר יהיה רשאי לקבוע בתקנות לא רק הוראות לעניין גודל אותיות בחוזה אחיד אלא גם הוראות לעניין גודל אותיות ואופן הכתיבה שלהם.

חנה טירי: אנחנו מדברים על התנאים, על הסייגים של הפרסומות.

חנה טירי: הוא יוכל לקבוע את גודל האותיות, את היחס בינן לבין שטח המרקע או השלט.

חנה טירי: קבענו גם שתקנות כאלה לעניין שידורי פרסומת או תשדיר פרסומת, כמשמעותן בחוק התקשורת ובחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, יהיו בהתייעצות עם משרד התקשורת כי כבר היום יש כללים כאלה לרשות השניה.

חנה טירי: לכן קבענו שלגבי פרסומות כאלה, תהיה התייעצות.

אביטל בן חמו: חשוב להבהיר שמועצת הרשות השניה היא גוף עצמאי יחסית.

אביטל בן חמו: שר התקשורת הוא אחראי על ביצוע החוק.

אביטל בן חמו: התייעצות עם שר התקשורת לא תפתור את הבעיה של האחידות, לא תפתור את הבעיה של המומחיות.

אביטל בן חמו: ברשות השניה עובדים אנשים שזה התפקיד שלהם.

אביטל בן חמו: הם כבר ישבו ודנו על הדברים האלה ולכן אנחנו באמת סבורים שהתקנת תקנות בנושא הזה על ידי שר התמ"ת בהתייעצות שר התקשורת צריכה להיעשות גם בהסכמת מועצת הרשות השניה.

רוני נויבאור: ההתייעצות היא בין שר לשר.

רוני נויבאור: נכון שיש חריגים ושר התקשורת מתייעץ עם המועצות שהם רגולאטורים ספציפיים, שהם עצמאים בתפקודם ויש להם סמכות בחלק מהמקרים.

רוני נויבאור: שר התקשורת הוא זה שצריך להעביר את ההודעה למועצות ולקבל את עמדתן.

רוני נויבאור: הוא אמור לשקף את עמדת המועצות.

רוני נויבאור: אנחנו נבדוק שנית ונראה אם יש מקום בחקיקה שיש התייעצות של שר, שהוא שונה משר התקשורת, עם הגופים הרלוונטיים בתוך משרד התקשורת.

רוני נויבאור: למיטב ידיעתנו, אין מקרה כזה.

רוני נויבאור: אף שר לא מחויב להתייעץ עם גופים שנמצאים בתוך משרד אחר.

רוני נויבאור: אנחנו נעביר את זה לפורום של יועצים משפטיים, היועץ המשפטי של הרשות השניה והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניינים פיסקאליים.

רוני נויבאור: מבחינתנו כרגע לא נראה שיש צורך בהתייעצות ספציפית.

אתי בנדלר: ברשותך, אני אבהיר.

אתי בנדלר: בחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו הוסמכה הרשות השניה לטלוויזיה ובחוק התקשורת בזק ושידורים הוסמכה המועצה לשידורי כבלים ולוויין לקבוע בין היתר הוראות בקשר לפרסומות.

אתי בנדלר: כרגע פרסומות מותרות רק בערוצים הייעודיים הערוצים.

אתי בנדלר: כשיש פרסומות על המסך יש כותרות שרצות על המסך.

אתי בנדלר: הערוצים המסחריים, קרי ערוץ 10 וערוץ 2 חיים מפרסומות ולכן יש שם הרבה פרסומות.

אתי בנדלר: לפיכך הגופים הרגולטורים, לפי אותם חוקים, הם שהוסמכו לקבוע כללים לעניין הפרסומות.

אתי בנדלר: אני מזכירה שכיוון שמדובר כאן רק בפרסומת שכתובה, אז אולי זה לא חל לעניין רשות השידור אבל צריך לחשוב אם לא רוצים להרחיב את זה לעניין תשדירי שירות ותשדירי חסות שמשודרות ברשות השידור.

אתי בנדלר: מכל מקום, מאחר ויש הסמכות מפורשות בחוקים האחרים, נשאלת שאלת היחס בין סמכות השר לפי החוק הזה, ושר התקשורת שממונה על אותם גופים רגולאטורים, לבין ההסמכה כאן.

אתי בנדלר: מכיוון שהנושא עלה רק ביממה האחרונה, ובהתחשב בכך שמשרד המשפטים מציע לבדוק את הנושא, אני מציעה לא לאשר כרגע את סעיף קטן ב' של סעיף 4א.

אתי בנדלר: אפשר לאשר את סעיף קטן א' ולשוב ולדון בסעיף קטן ב' בישיבה הבאה.

חנא סוייד: משרד המשפטים ייקח על עצמו לעשות את הקשר והתאום עם משרד התקשורת ולבוא עם תשובה.

יעל כהן: אנחנו תומכים בתיקון הזה שהוא מאוד מתבקש.

יעל כהן: אני רוצה לתת דוגמה מהמסחר האלקטרוני בענף התיירות, גלשנו באתרים שונים וראינו שיש הרבה מאוד תנאים מקפחים בתנאים הכלליים ובהזמנה של הנופש.

יעל כהן: אני אתן דוגמה של תנאי מקפח, שבעצם שם המלון זה להמחשה בלבד.

יעל כהן: החברה שומרת לעצמה את הזכות לשנות את המלון למרות שההזמנה סגורה וסופית לאחר שהצרכן שילם.

יעל כהן: סוג כזה של תנאי, באותיות מאוד קטנות, משנה את כל התמונה.

יעל כהן: לכן התיקון הזה מאוד מתבקש ואנחנו מברכים עליו.

חנא סוייד: אני רוצה להציע משהו לגבי סעיף א' וגודל האותיות.

חנא סוייד: אני מציע שגם לוועדת הכלכלה יהיה חלק בקביעות.

חנא סוייד: השר רשאי לקבוע אבל באישור ועדת הכלכלה.

חנה טירי: זה קיים ממילא, אבל אפשר לכתוב את זה מפורשות.

חנא סוייד: מי בעד סעיף א'?

חנא סוייד: סעיף קטן א' מאושר.

חנה טירי: "2.

חנה טירי: בסעיף 7א לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "המכוונת" יבוא או דרכי שיווק אחרות המכוונות"; (2) האמור בו יסומן "(ב)" ובו, במקום "המכוונים" יבוא "אחריות המכוונות והקטע החל במילה "לרבות" עד המילה ,הנפשית" – יימחק; (3) לפני סעיף קטן (ב) יבוא: (א) לא יפרסם אדם פרסומת ולא ינקוט דרך שיווק אחרת אם הפרסומת או דרך השיווק כאמור עלולות להטעות קטין, לנצל את גילו, תמימותו או חוסר ניסיונו או לעודד פעילות שיש בה כדי לפגוע בגופו א בבריאותו הגופנית או הנפשית של קטין".

חנה טירי: אני אפרט לגבי התיקונים.

חנה טירי: סעיף 7א בעצם מסמיך את השר לקבוע בתקנות עקרונות לעניין פרסומת.

חנה טירי: בשנת תש"ס, הוספה גם הסמכות לקבוע כללים לעניין דרכי שיווק.

חנה טירי: התיקון הראשון נועד לתקן את כותרת השוליים.

חנה טירי: נכון להיום כתוב "פרסומת המכוונת לקטינים".

חנה טירי: אנחנו מתקנים ומוסיפים: "פרסומת או דרכי שיווק אחרות המכוונות לקטינים".

חנה טירי: אני רוצה להסביר מה עמד מאחורי התיקון השני.

חנה טירי: כעיקרון, עבירה על סעיף 7א זאת עבירה פלילית, וזאת על פי סעיף 23 לחוק הגנת הצרכן.

חנה טירי: סעיף 23א זה המדרג החמור ביותר מבחינת העבירות הפליליות.

חנה טירי: הוא קובע שעבירה על סעיף 7א, עבירה על הכללים שנקבעו בתקנות, זה מאסר שנה או קנס כאמור בסעיף 61א(2), שזה בעצם אומר:

חנה טירי: הקנס הוא בערך 26,000 כפול 7 שווה 180,000 שקלים.

חנה טירי: כשרצינו לתקן את סעיף 23 ולהוסיף את דרכי השיווק, קיבלנו ההערה מהמועצה לשלום הילד וממשרד המשפטים, שיש בעיה מול חוק העונשין.

חנה טירי: חוק העונשין קובע שכאשר מדובר בעבירה על תקנות, הענישה מוגבלת למאסר של חצי שנה ולקנס בגובה מסוים, נדמה לי 12,000 שקל.

חנה טירי: קיבלנו ההערה מהמחלקה הפלילית של משרד המשפטים, שחוק הגנת הצרכן בעצם עוקף את הסעיף הכללי, בחלק הכללי של חוק העונשין, מכיוון שהסעיף לא קובע נורמה כללית, אלא הוא קובע שהשר יקבע בתקנות כללים לעניין פרסומות והוא קובע בסעיף 23 שמדובר בעבירה פלילית.

חנה טירי: על מנת שלא נימצא בטענות בבתי משפט, שבעצם הענישה שלנו מוגבלת רק למאסר של חצי שנה או קנס נמוך, החלטנו לנסח את הסעיף מחדש, באופן כזה שהאיסור ייקבע בחוק עצמו.

חנה טירי: זאת אומרת, לקבוע את הנורמה עצמה בחוק: "לא יפרסם אדם פירסומת.

חנה טירי: .." ובנוסף, בסעיף קטן ב', אנחנו משאירים את הנוסח פחות או יותר כמו שהוא ואנחנו מסמיכים את השר לקבוע תקנות.

חנה טירי: כאשר נרצה להחיל את הסמכות מבחינה פלילית, בעצם העבירה תהיה על החוק עצמו ולא על הכללים שנקבעו בתקנות.

חנה טירי: כעיקרון, המטרה היא להעלות את דרגת הענישה כדי שלא נימצא בבית משפט בטענות מול חוק העונשין והגבלת הענישה.

חנה טירי: בסך הכל המטרה היא להעצים את ההגנה על הצרכנים כשמדובר בפרסומות ודרכי שיווק.

גדעון ארנון: יש לי הערה ניסוחית.

גדעון ארנון: אני לא מומחה בפלילים אבל האם לא צריך להיות כתוב: "יש בהם כד להטעות קטין".

גדעון ארנון: כל דבר עלול להטעות קטין, גם מודעה תמימה ביותר.

גדעון ארנון: המבחן הוא מבחן עובדתי.

גדעון ארנון: כמו שכתבת "לעודד" ולא "עלולים לעודד".

אתי בנדלר: לא הבנתי.

גדעון ארנון: בסעיף 3א כתוב: "ולא ינקוט דרך שיווק אחרת אם הפרסומת או דרך השיווק כאמור עלולות להטעות קטין".

גדעון ארנון: אני חושב שראוי יותר לכתוב "יש בהן כדי להטעות קטין".

גדעון ארנון: כמו שבהמשך כתוב "או לעודד פעילות" ולא כתוב "עלולות לעודד פעילות".

גדעון ארנון: אני חושב שצריך להיות מבחן אוביקטיבי, אבל זאת רק הערה ניסוחית.

חנה טירי: צריך להיות "עלול להטעות".

חנה טירי: בכלל, עבירת ההטעיה בחוק הגנת הצרכן זה לא רק הטעיה בפועל, זה גם משהו שעלול להטעות.

חנה טירי: לכן המונח "עלול להטעות" הוא לא סתם.

גדעון ארנון: "יש בהם להטעות" לא מחייב הטעיה.

גדעון ארנון: בעצם ההודעה יש בה כדי להטעות, לא חייב שתהיה הטעייה.

אתי בנדלר: מאחר והסעיפים האלה עברו את הבדיקה של המחלקה הפלילית במשרד המשפטים, זה הנוהג שמדובר בהצעת חוק ממשלתית.

אתי בנדלר: אני מניחה שהמומחים לעניין בדקו את הנושא.

אתי בנדלר: על כל פנים, אני מבקשת שמשרד המשפטים יבדוק שוב.

יפעת בויאר: אני מבקשת לחזור על ההערה שאמרתי בתחילת הדיון.

יפעת בויאר: אני מדברת על 3 תקנות ספציפיות שלא באות לידי ביטוי בנוסח הזה.

יפעת בויאר: אני חושבת שכדאי לתקן את זה באופן כזה שזה יהיה "לא יפרסם אדם פרסומת ולא ינקוט דרך שיווק אשר עלולות לפגוע בקטינים לרבות.

יפעת בויאר: ..", שזאת סיטואציה אחת שבעצם פה אני לא עושה רשימה סגורה.

יפעת בויאר: או שנזכיר את כל שאר התקנות.

יפעת בויאר: אני חוזרת: מדובר על פרסומת אסורה אחרת כמו השתתפות בהימורים, פרסומת אסורה במוסד חינוך ופרסומת אסורה שיש בה כדי לעודד קטינים לעשות מעשה האסור על פי דין".

יפעת בויאר: בנוסח הנוכחי, לא וודאי שהתקנות האלה נכנסות לסעיף.

יפעת בויאר: אז עלול להיווצר מצב שיגידו שהתקנות סותרות את החוק.

חנה טירי: אנחנו נבדוק את זה.

חנה טירי: בכל מקרה, אנחנו לא חושבים שיש עם זה בעיה.

חנה טירי: את הנורמה ניסחנו בצורה חדה ונתנו לשר סמכות להתקין תקנות.

חנה טירי: כל תקנה שהיא תקנה בסמכות, שהוא מוסמך להתקין, ממילא עבירה על התקנה היא עבירה גם על הנורמה.

חנה טירי: אנחנו נבדוק את זה.

יפעת בויאר: הנורמה הכללית אבל לא קובעת לאיסור פרסום במוסד חינוך.

חנה טירי: בסדר, נבדוק את זה, אבל, עדיין היא קובעת שהוא לא יפרסם פרסומות שעלולות להטעות.

חנה טירי: כשמדובר בפרסומת במוסד חינוך, כמובן שהרציונאל העומד מאחורי זה, זה הנושא של עלול להטעות או עלול לנצל את גילו.

חנה טירי: למה אנחנו אוסרים פרסומת בתוך מוסד חינוך?

חנה טירי: כי אנחנו לא רוצים שיבואו עוסקים ומפרסמים וינצלו את התמימות של הקטינים ואת גילם הצעיר.

חנה טירי: זה קבוע היום בנורמה הכללית.

חנה טירי: לכן, כ שניסחנו את זה חשבנו שהנורמה מספיק רחבה כדי להכיל את כל מה שנכנס לתוך התקנות.

חנא סוייד: משרד התמ"ת יבדוק את ההערות שהועלו כאן.

חנא סוייד: האם יש עוד הערות לגבי הסעיף הזה?

איל אורן: מעבר לאוכלוסיית הקטינים, שזאת אוכלוסיה שניתן לנצלה בקלות יחסית, ישנן עוד 3 אוכלוסיות נוספות שקיבלנו לגביהן תלונות.

איל אורן: אני מדבר על קשישים, חסרי ישע ועולים חדשים.

איל אורן: אולי זה כבר מאוחר מידי להכניס את זה עכשיו, אבל כדאי לתת על כך את הדעת.

חנה טירי: העבירות העיקריות בחוק הגנת הצרכן הן עבירת ההטעיה ועבירת ניצול מצוקה.

חנה טירי: אם יש מקרה של אי ידיעת השפה או חולשה שכלית או חולשה גופנית, זה נחשב ניצול מצוקה.

חנה טירי: הנושא של קשישים ידוע ומוכר לנו ועברה הצעת חוק פרטית בנושא.

לאה ורון: היא כבר הגיעה לוועדת הכלכלה.

חנה טירי: הממשלה תומכת בהצעה.

חנה טירי: הנושא מוכר וידוע ונשמח לכל הערה של ארגוני הצרכנים ושל כל מי שרוצה לקדם את הנושא הזה.

חנא סוייד: אנחנו לא מאשרים כרגע את סעיף 2 ונמתין לבדיקה של תמ"ת.

חנא סוייד: אני מודה לכולם ונועל את הישיבה.