ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 369, 2007-10-23 09:00

חנא סוייד: אני מכיר את הביטוי "בדרך לא דרך".

חנא סוייד: הם מגיעים בדרכים לא דרכים.

קריאה: אנחנו עוברים על החוק.

היו”ר חנא סוויד: אני מראה מפה שיכולה להראות את הדברים.

לאה ורון: למה האדון אמר שעוברים על החוק?

היו”ר חנא סוויד: כי יורדים לשוליים.

היו”ר חנא סוויד: הירידה והעליה מהכביש לא מוסדרות.

היו”ר חנא סוויד: כשנוסעים מצומת יגור לצומת סומך - - -

משה כחלון: זה איפה שמוכרים את התירס?

חנא סוייד: כן.

היו”ר חנא סוויד: כשנוסעים צפונה לכיוון שפרעם אפשר למצוא את צומת בית קברות רגב, שזה בית קברות אזורי.

היו”ר חנא סוויד: הוא פחות או יותר מוסדר אבל אין בו פניה שמאלה ויש בעיה לחזור לכיוון חיפה.

היו”ר חנא סוויד: צריך להגיע לצומת סומך לעשות פרסה ולחזור.

היו”ר חנא סוויד: לגבי הישובים חאוולד וראס עלי המצב חמור יותר כי אין שם צומת מוסדרת.

היו”ר חנא סוויד: איך בכל זאת האנשים יוצאים ונכנסים מהישוב?

היו”ר חנא סוויד: יש שם מן גשרון שמתחתיו ואדי.

היו”ר חנא סוויד: בחורף יש שם זרימה חזקה של מים מנחל ציפורי.

היו”ר חנא סוויד: כשיש מים של נגר עילי נוצר סחף ויש סכנה אמיתית שאנשים שבכל זאת עוברים שם עם הרכב שלהם, יסחפו לתוך המים.

היו”ר חנא סוויד: לכן העניין הזה מחייב פיתרון בהקדם.

היו”ר חנא סוויד: אנחנו מתקרבים לחורף והסכנה של סחף וזרימה חזקה של מים קיימת והיא מוחשית.

היו”ר חנא סוויד: בנוסף לזה צריך גישה נוחה ויום יומית של תושבים.

היו”ר חנא סוויד: אלה אזרחים שיש להם את מלוא הזכות להיכנס ולצאת באופן חופשי.

היו”ר חנא סוויד: דיברתי עם חברי המועצה האזורית זבולון, עם ראש המועצה, עם סגן יושב ראש המועצה, ועם המהנדס.

היו”ר חנא סוויד: הם אמרו שהם מחכים לרגע שמישהו יתעניין בנושא.

היו”ר חנא סוויד: הם אמרו שהם מנסים לדחוף את הנושא תקופה ארוכה אבל לא מצליחים.

היו”ר חנא סוויד: אני חייב לציין שבינתיים חלק מדרכי הכורכר שהיו שם כוסו באספלט ועל זה תבורכו.

היו”ר חנא סוויד: אבל, העניין של הסדרת הצומת עדיין לא הגיע לפיתרונו.

היו”ר חנא סוויד: אני מזכיר גם את החיבור של הכפר חוואלד לבזק.

היו”ר חנא סוויד: אי אפשר לקבל מצב שיש היום ישוב בישראל שאין לו חיבור לבזק.

היו”ר חנא סוויד: אני מבין שלראס עלי יש חיבור לבזק.

משה כחלון: מה הסיבה שהם לא מחוברים?

היו”ר חנא סוויד: לא יודע.

היו”ר חנא סוויד: בגלל זה זימנו את האנשים לפה.

היו”ר חנא סוויד: נשמע התייחסות של חברי הכנסת ואחר כך את המוזמנים.

דב חנין: איפה הבעיה תקועה?

דב חנין: מי הגורם שמונע הסדרה של נושא כל כך מתבקש?

משה כחלון: בכל זאת, אני מבקש לדעת.

משה כחלון: מדובר בכ-1000 נפשות.

משה כחלון: איך הם מגיעים הביתה?

סולימן חאלד: אני חבר מועצה בחוואלד.

סולימן חאלד: יש לנו בעיה נוספת שהילדים שלנו עוברים עם האוטובוס על הגשר וזאת סכנה.

סולימן חאלד: לכן המועצה לא שולחן אוטובוס לילדים שלנו.

סולימן חאלד: הילדים שואלים: "לא מגיע לנו אוטובוס"?

סולימן חאלד: הם נוסעים נגד הזרימה של המים.

דב ישורון: אני סגן ראש המועצה.

דב ישורון: אני רוצה להזכיר שלא מדובר רק בשני הישובים האלה.

דב ישורון: לאורך נחל ציפורי ישנן כמה פזורות.

דב ישורון: למעשה מדובר בשלושה ישובים.

דב ישורון: בחמש השנים האחרונות עבדנו די קשה בכפר חוואלד.

היו”ר חנא סוויד: ברשותך, אני רוצה לחדד משהו.

היו”ר חנא סוויד: בוא לא נערבב עניינים.

היו”ר חנא סוויד: אנשים שומעים פה על פזורות וחושבים לעצמם שיש אנשים שבונים איפה שהם רוצים ולא צריך לרדוף אחריהם.

היו”ר חנא סוויד: אנחנו מדברים עכשיו על שני ישובים מוכרים בעלי מעמד סטטוטורי.

היו”ר חנא סוויד: אני רוצה להדגיש את העניין הזה.

משה כחלון: אולי נשמע נציג של משרד התחבורה.

משה כחלון: אנחנו רוצים לשמוע על הפיתרונות.

דב ישורון: כמו שאמרתי, אנחנו משקיעים די הרבה כסף בכפר חוואלד.

דב ישורון: היום הוא כפר מסודר ויש בו כבישים, מדרכות, חשמל וכל מה שצריך.

דב ישורון: אבל, בין הכפר ובין הכבישים יש נתק, הכפר מנותק.

דב ישורון: אתה שואל איך מגיעים?

דב ישורון: יש דרכי עפר והרכבים מדדים על דרכי העפר ופשוט קורעים את המכוניות.

דב ישורון: בשנת 2000 הבאנו לשם חברי כנסת ושרים כדי לקבל עזרה.

דב ישורון: אנשים ראו את זה ושום דבר לא קרה.

דב ישורון: אנשים נוסעים עם רכבים רכים על סלעים.

דב ישורון: כשלמועצה יש תקציב היא מכסה עוד כמה מטרים באספלט, כדי שלפחות יהיה אפשר לנסוע.

דב ישורון: המועצה ומשרד הפנים יזמו תכנית ומזה כמה שנים יש תב"ע מאושרת לכביש.

דב ישורון: הבעיה היא שכדי לבצע את הכביש יש צורך בכמה עשרות מיליונים.

דב ישורון: על פי הערכה של מע"צ, צריך 24 מיליון רק לחצי כביש.

דב ישורון: כנראה שלעשות את כל הכביש עולה הרבה כסף ועד עכשיו לא נמצא תקציב לעניין הזה.

דב ישורון: כדי לעשות את הכביש הסטטוטורי צריך לחבר את חוואלד וראס עלי עד איבטין.

דב ישורון: מדובר בכביש באורך של 3 ק"מ, כשבדרך עובר בית העלמין המטרופוליני של מחוז חיפה, שהיום קוברים בו בצורה מאוד אינטנסיבית.

דב ישורון: היו קרבות די גדולים כדי לסדר כביש לבית העלמין.

דב ישורון: מע"צ לא הצליחה, מכל מיני סיבות, ואז יצרו ירידה זמנית מכביש 70 לבית העלמין.

דב ישורון: מע"צ הקציבה לזה כסף וגם המועצה עזרה קצת והיום יש ירידה עד בית העלמין.

משה כחלון: דרך אגב, גם הנושא הזה הגיע לכנסת ואני הייתי מעורב בו.

דב ישורון: הממשלה החליטה שהיא תקציב כסף וגם הרשויות המעורבות ישתתפו.

דב ישורון: הממשלה לא שמה גרוש וכנראה גם הרשויות.

דב ישורון: לכן גם הכביש הזה תקוע.

דב ישורון: בכלל לא מדברים על חצי הכביש המוביל מבית העלמין לשני הכפרים.

דב ישורון: אנחנו היחידים שצועקים ומנסים להעלות את העניין אצל שרים וחברי כנסת, אבל עד היום אין כתב כמויות מסודר, אין מכרז מסודר.

דב ישורון: אני מדבר על חצי כביש, מבית העלמין "תל רגב" לכפרים.

דב ישורון: בכל המהלך שבין משרד התחבורה ומע"צ דובר על הקטע הראשון בין איבטין ובין בית העלמין תל רגב.

דב ישורון: זה נתקע בגלל ריב בין הרשויות בשאלה מי אחראי לתשלום.

דב ישורון: הרשויות המעורבות, עירית חיפה והקריות, לא הקציבו כספים, משרדי הממשלה לא דחפו את העניין הזה וכל הקטע הזה תקוע.

דב ישורון: על החלק השני, שאותנו מעסיק, בין בית העלמין ובין הכביש וחוואלד, לא מדברים.

דב ישורון: פשוט נעלם ונשכח.

יהודה ליפשיץ: אני מראה על המפה.

יהודה ליפשיץ: זה צומת יגור וזה צומת סומך, כביש שבעים והכפר איבטין.

יהודה ליפשיץ: היום יש כניסה זמנית לתל רגב וכניסה קבועה שצריכה להיות מכאן.

יהודה ליפשיץ: אנחנו מדברים על החלק השני, שנכנס יותר פנימה.

דב ישורון: כמו שאמרנו, יש כרגע דרך עפר.

דב ישורון: אנחנו מנסים לסדר אותה כדי שהתושבים יוכלו לצאת ולהיכנס עם רכבים רכים.

דב ישורון: אבל, סליחה, אנחנו בשנת 2007 ושני כפרים כאלה לא מחוברים למדינה.

דב ישורון: יש גם את נקודה של הטלפוניה.

דב ישורון: כולנו חיים במדינה נורמלית, עם אינטרנט.

לאה ורון: הטלפוניה יהיה נושא שני.

אמר רשרש: בהמשך לדברים שנאמרו על ידי ראש המועצה.

אמר רשרש: אני מחזיק פה הצעה להחלטה לגבי החלק הראשון, שמדברת על כביש לבית העלמין.

אמר רשרש: הביצוע עבר ממע"צ לחברת יפה נוף.

אמר רשרש: אני לא מחזיק את ההצעה עצמה אלא רק את ההצעה להחלטה.

אמר רשרש: זה באמת נתקע על רקע השתתפות המועצות.

אמר רשרש: החלק השניו, מבית העלמין עד הישוב חוואלד באמת לא נדון עד עכשיו באף ועדה.

אמר רשרש: לדעתי, צריך לקבוע מקורות מימון.

אמר רשרש: החלק הזה לבד עולה יותר מ-20 מיליון, על פי הערכה תקציבית של מע"צ.

אמר רשרש: צריך לקבוע את מקורות המימון לכביש הזה ומי הגורם המבצע.

אמר רשרש: האם משרד השיכון צריך לעשות, משרד התחבורה או מע"צ?

אמר רשרש: אגב, הוא לא מתחיל מכביש 70 אלא הוא מתחיל מצומת איבטין, עובר דרך בית העלמין ומשם לחוואלד ולראס עלי.

היו”ר חנא סוויד: קיבלתם הזמנה לדיון היום.

היו”ר חנא סוויד: אתה בא להגיד שאין פיתרון?

אמר רשרש: יש פיתרון, צריך רק להגדיר.

היו”ר חנא סוויד: אתם צריכים להגדיר, משרד התחבורה הוא הגוף האמון על אספקת שירותי תחבורה.

אמר רשרש: הכביש הזה אמור לעלות מעל ל-20 מיליון שקל.

משה כחלון: קודם צריך להגדיר איזה כביש זה.

משה כחלון: לכביש בין עירוני יש מקורות מימון משלו.

דב ישורון: אנחנו מוכנים לעשות כביש כפרי בחצי מחיר.

עופרה חג'אג': ההגדרה לדרך קבועה כבר בתכניות מתאר ארציות.

עופרה חג'אג': הדרך היא דרך אזורית כי היא מחברת בין ישובים.

עופרה חג'אג': מדובר בכביש עם שלוש ספרות – 672.

עופרה חג'אג': ההגדרות נקבעו בהתאם לתמ"א.

עופרה חג'אג': הדרכים הן סטטוטוריות ומאושרות ויוזמת התכניות היתה מע"צ.

עופרה חג'אג': כל ההתוויה של הדרך נבחנה ואושרה.

היו”ר חנא סוויד: האם לוועדה המחוזית ולרשויות התכנון יש התנגדות שהביצוע הראשוני של הכביש לא יהיה בדיוק לפי ה סטנדרטים של כביש אזורי?

היו”ר חנא סוויד: למשל, מבחינת רוחב?

היו”ר חנא סוויד: אני יודע שרוב הכבישים בארץ לא בנויים עד המקסימום, כפי שהם תוכננו.

עופרה חג'אג': ההיבט הוא היבט בטיחותי.

היו”ר חנא סוויד: כמובן.

היו”ר חנא סוויד: אבל לא תהיה לכם התנגדות.

עופרה חג'אג': לא.

מיכל יוכמן: מע"צ תיכננה את התב"ע כשהיתה יחידת סמך.

מיכל יוכמן: מאז מע"צ הפכה להיות חברה ממשלתית.

מיכל יוכמן: התפקוד שלה וההגדרה שלה שונים.

מיכל יוכמן: נכון להיום, היא קיבלה לאחריותה מספר כבישים שעליהם היא ממונה.

מיכל יוכמן: כבישים אזוריים לא נמנים בתוך הכבישים האלה.

מיכל יוכמן: בדצמבר 2005 אושרה תוכנית חומר למע"צ כשכל פרויקטי הפיתוח מוגדרים בה על פי החלטת ממשלה.

מיכל יוכמן: הכביש הזה לא נמנה בה ומן הסתם הוא גם לא חלק מאינוונטר הכבישים.

מיכל יוכמן: אי לכך, גם החלק הראשון של הכביש הועבר לחברת יפה נוף, באמצעות משרד התחבורה והוא לא מבוצע על ידי החברה הלאומית לדרכים.

מיכל יוכמן: אני רוצה לציין, שהתכנית הסטטוטורית לא מאפשרת חיבור לכביש 70.

מיכל יוכמן: החיבור לכביש 70 הוא חיבור זמני.

מיכל יוכמן: הצומת המאושר הוא מכביש 762, שזה הצומת המאושר.

מיכל יוכמן: לא יאושרו צמתים נוספים על כביש 70.

מיכל יוכמן: כלומר, גם הכביש העתידי יהיה מכביש 762 ולא מכביש 70.

מיכל יוכמן: כביש 70 אמור להיות כביש 6 העתידי כך שממעיטים את החיבורים אליו.

משה כחלון: יהיה שם מחלף?

מיכל יוכמן: לא.

יהודה ליפשיץ: דבריה של נציגת מע"צ מדגישים את הסיפור הקפקאי של הכביש הזה.

היו”ר חנא סוויד: אולי תתייחס לפיתרונות?

יהודה ליפשיץ: קודם כל נגדיר מה החלופות.

יהודה ליפשיץ: אני מציג לכם קטע מהמפה.

יהודה ליפשיץ: יש לנו מצב שבו ישנו התוואי הסטטוטורי, שהוא מקביל לכביש 70, שזה למעשה אותה רצועת דרך שלגביה כבר ישנה תב"ע.

יהודה ליפשיץ: ישנו כביש 70, שהוא באחריות מע"צ.

יהודה ליפשיץ: בתוך כביש 70 ישנה רצועת דרך, מה שאנחנו קוראים דרך שירות, שמקבילה לכביש 70 ונמצאת בתוך רצועת מע"צ.

יהודה ליפשיץ: יכול להיות שבתוך המסגרת של מע"צ ישנה דרך שאם טיפה יכשירו אותה ברמות יותר טובות אפשר לתת מענה מיידי למצוקה.

יהודה ליפשיץ: ישנה דרך שעוברת לכל אורך כביש 70, שהיא כיום דרך שירות.

יהודה ליפשיץ: אם את הדרך הזאת היו מרפדים ומביאים אותה לסטנדרטים ברמה של דרך כפרית.

יהודה ליפשיץ: אני לא רוצה פה אוטוסטראדות ותאורה, שוליים וכדומה.

יהודה ליפשיץ: היום הנוסעים מחוואלד מקרטעים על הדרך הזאת ונוסעים עליה.

יהודה ליפשיץ: אם היו משדרגים את הדרך הזאת עד לאותה כניסה לתל רגב.

יהודה ליפשיץ: בהשקעה לא גדולה, בקטע של 2.5 קילומטר עד 3 קילומטר, ולגמור את הסיפור הזה.

יהודה ליפשיץ: היום כולם נשענים על התוואי הסטטוטורי, שהוא מקביל לדרך הזאת.

יהודה ליפשיץ: רוצים 50 מיליון?

יהודה ליפשיץ: לא נקבל 50 מיליון.

יהודה ליפשיץ: תיקחו 5-6 מיליון שקלים ותסיימו את הסיפור הזה.

היו”ר חנא סוויד: אני רוצה לשאול שאלה את המועצה, את מע"צ ואת משרד התחבורה.

היו”ר חנא סוויד: האם אתם יודעים שהתושבים משתמשים בגישרון הזה כדי לא לעשות פרסה?

היו”ר חנא סוויד: אתם מאשרים את זה?

היו”ר חנא סוויד: אתם יודעים שעוברים שם, וגם אוטובוסים של תלמידים נוסעים משם?

היו”ר חנא סוויד: האם אתם מאשרים את זה?

היו”ר חנא סוויד: אתם חושבים שזה בסדר ושזה בטיחותי?

היו”ר חנא סוויד: אם אתם חושבים שלא, אז צריך לסגור את הדרך הזאת.

היו”ר חנא סוויד: אם זה בסדר אז צריך להכשיר אותה בצורה נאותה, אחרת כל האחריות עליכם.

היו”ר חנא סוויד: או שתסגרו אותה או שתכשירו אותה כדי שתהיה סטנדרטית וטובה.

היו”ר חנא סוויד: אני מבקש תשובה על זה.

קרן טרנר: אני מתפלאת שהמושג "כבישים ללא אבא" עוד לא עלה.

קרן טרנר: כך נהוג לקרוא לכבישים האלה.

משה כחלון: אבל אין כביש.

קרן טרנר: הכבישים האלה הם לא כבישים באחריות מע"צ אלא הם באחריות המועצה האזורית.

קרן טרנר: מע"צ באמת לא יכולה לתת פיתרון.

קרן טרנר: לגבי ההצעה לעשות כביש גישה זמנית, זה להשקיע כספים בפיתרון שהיא זמנית.

חנא סוייד: אז הפיתרון הוא לא לעשות כלום?

קריאה: הכניסה לתל רגב היא גם זמנית, אבל היא רק למתים.

קרן טרנר: בעניין הכניסה לתל רגב היתה החלטה ישנה של הממשלה.

קרן טרנר: אכן הרשויות המקומיות לא העבירו כספים.

קרן טרנר: החליטו על איגום תקציבי אחר.

קרן טרנר: נכחתי בישיבה עם ראש עירית חיפה, שהסכים להשקיע כספים והנושא בטיפול.

קרן טרנר: הפיתרון צריך להיות פיתרון קונסטרוקטיבי ולא פיתרון זמני.

משה כחלון: אתה יודע למה היא התקוממה?

משה כחלון: אם זה יהיה זמני האוצר יצטרך לשלם.

משה כחלון: אבל אם זה יהיה קבוע אז זה לא יהיה והאוצר לא יצטרך לשלם.

קרן טרנר: הכביש הוא באחריות המועצה האזורית.

קרן טרנר: יחד עם זאת, אם יש כאן בעיה בטיחותית, שעונה על הקריטריונים שמשרד האוצר ומשרד התחבורה קבעו לעניין פרויקטים בטיחותיים, משרד התחבורה מתוקצב ל-2008 ב-550 מיליון שקל.

קרן טרנר: ככל שמשרד התחבורה יכליל את הכביש הזה בסדרי העדיפויות שלו, אנחנו נאשר כי הוא עומד בקריטריונים.

קרן טרנר: אני רוצה לציין זה לא המקום היחיד שיש לנו בעיה עם כבישים ללא אבא.

משה כחלון: תגידו לילדים בכפר שהם לא היחידים.

קרן טרנר: הבעיה קיימת לאורך כל מדינת ישראל.

משה כחלון: אדוני היושב ראש, אני חייב לעבור לוועדת הפנים.

משה כחלון: על כל פנים, הדברים ברורים.

משה כחלון: יש פה עוולה זועקת לשמים וצריך לטפל בה.

משה כחלון: אנחנו רואים איך כולם מתחמקים מהבעיה.

משה כחלון: אני תומך בהצעת סיכום של הוועדה.

חאלדי סולימן: לפני חודש עברתי מתחת לגישרון הזה ומצאתי שם אנשים שבודקים את הגשר והם אמרו שהגשר הזה לא תיקני ושצריך לתקן אותו.

חאלדי סולימן: ברגע שיתחילו לעבוד עליו אנחנו נביא את האנשים שיעמדו על הגשר ואז גם כביש 70 לא יעבוד.

חאלדי סולימן: זה מקומם אותנו שהילדים שלנו, בשנת 2008, צריכים לסבול מזה.

חאלדי סולימן: הפיתרון הוא שצריך לתת כסף למועצה כדי למצוא את הפיתרון.

חאלדי סולימן: אם תלכו ממשרד למשרד אנחנו ניפול בין הכיסאות ובסוף לא יהיה לנו כלום.

קרן טרנר: המועצה יכולה לבצע מתקציבי משרד התחבורה.

קרן טרנר: אני אומרת שזה אכן עומד בקריטריון של פרויקט בטיחותי.

קרן טרנר: ככל שמשרד התחבורה יכניס בסדרי העדיפויות שלו את הפרויקט הזה כפרויקט בטיחותי, אנחנו לא נתנגד.

היו”ר חנא סוויד: האם משרד התחבורה מוכן להתייחס להצעה הזאת?

היו”ר חנא סוויד: בהחלט מדובר כאן בסיכון בטיחותי.

אמר רשרשר: אם מדובר רק בגישרון, צריך לבדוק אם בכלל מדובר במעבר מוסדר.

אמר רשרשר: יכול להיות שזה מעבר חקלאי.

אמר רשרשר: אתם מדברים על תקצוב כל הדרך הזאת מתקציב הבטיחות.

אמר רשרשר: זה אומר להפנות את כל התקציב רק לפרויקט הזה ולא לעבוד ביתר המדינה.

אמר רשרשר: אני חושב שצריך לתת לזה תקציב מיוחד ולהגדיר מקורות.

אמר רשרשר: הבעיה היא לא מי יבצע.

רונית גלזר-דביר: אני מנהלת בטיחות אזורית ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

רונית גלזר-דביר: אני עובדת מול מספר מועצות, בין היתר במועצה אזורית זבולון.

רונית גלזר-דביר: עלה כאן נושא הבטיחות.

רונית גלזר-דביר: מעבר לנוחות של תושבי הכפר אין ספק שיש כאן בעיה בטיחותית.

רונית גלזר-דביר: הבאתי נתונים של הלמ"ס.

קרן טרנר: יש לכם 550 מיליון שקל ב-2008.

רינת שטרוזמן: זה לא קשור.

קרן טרנר: למה זה לא קשור?

רונית גלזר-דביר: משנת 2002 עד שנת 2005 היו מספר תאונות, רובן קלות, אבל היו גם תאונות קשות.

רונית גלזר-דביר: אני מדברת על הכביש הספציפי הזה.

רונית גלזר-דביר: מדובר בצומת שאינו מסומן ואינו מתומרר.

חנא סוייד: אפשר לעבור שם ולא לדעת שיש שם ישובים.

רונית גלזר-דביר: בשל הסיבה שלא קיימת דרך, אנשים סוטים באופן פתאומי מכביש 70 ונוסעים באותה דרך פרוביזורית.

רונית גלזר-דביר: הייתי מעוניינת, בהנחה שיחליטו להקים את הדרך, שתהיה התייעצות עם אנשים שלנו ועם המהנדסים שלנו.

חנא סוייד: מה אתם, כרשות, מוכנים להשקיע כדי לפתור את הבעיה הזאת?

חנא סוייד: אנחנו מסכימים שיש כאן בעיית בטיחותית.

רונית גלזר-דביר: זה לא מתפקידנו לתקציב כבישים אלא רק מפגעי בטיחות.

קרן טרנר: סליחה, למה זה לא מתפקידכם?

רינת שטרוזמן: 200 מיליון שקל נמצאים בענף התשתיות של משרד התחבורה.

רינת שטרוזמן: אנחנו תומכים בעניין שיש כאן עניין בטיחותי.

רינת שטרוזמן: רצינו שיילקח בחשבון הגורם הבטיחותי.

לאה ורון: גברת שטרוזמן, הוועדה שומעת מגברת טרנר שבין התקציבים של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, ניתן לייעד תקציב כלשהו לעניין הזה.

לאה ורון: אולי תתייחסו לזה.

רינת שטרוזמן: גברת טרנר יודעת יפה מאוד שמתוך התקציבים של הרשות, בחוק, מוקצבים 200 מיליון שקלים לתשתיות בטיחותיות והן כבר נמצאות במשרד התחבורה.

רינת שטרוזמן: היה ומדובר על מימון, אז הוא כבר נמצא במשרד התחבורה.

רינת שטרוזמן: מעבר לזה אין לנו מימון נוסף.

רינת שטרוזמן: התקציב של הרשות כבר מחולק ואין לנו בקנה תקציב נוסף.

רינת שטרוזמן: אנחנו לא סוללים כבישים, לזה יש מועצות אזוריות ואת מע"צ.

היו”ר חנא סוויד: אני מבין שאתם מודעים לבעיה הבטיחותית.

רינת שטרוזמן: אנחנו באנו לומר שיש בעיה בטיחותית.

רינת שטרוזמן: היה והעניין יבוא לעשייה אז הרשות צריכה לקחת חלק בכך.

יצחק זיו: אני רוצה לתקן טעות.

יצחק זיו: נוח למשרד האוצר להגדיר את זה ברשומות ככבישים ללא אבא.

יצחק זיו: כבישים ללא אבא במועצות אזוריות הם כבישים שכבר קיימים והשאלה היא מי מתחזק אותם.

חנא סוייד: אנחנו לא מדברים על בעיה תיאורטית וכללית.

דב ישורון: ראשית, אין כביש, אז זה לא עומד בקטגוריה של כבישים ללא אבא.

דב ישורון: צריך לבנות שם כביש.

דב ישורון: ברור שמועצה אזורית לא יכולה לבנות כביש.

דב ישורון: מדובר בישובים מנותקים, שאין להם כביש, ועכשיו מתווכחים מי צריך להקים את הכביש.

דב ישורון: מע"צ אומר שזה לא שלהם, משרד התחבורה לא מכיר בזה.

דב ישורון: עכשיו צריך למצוא תקציב מיועד, לדעתי, דרך משרד התחבורה.

דב ישורון: המועצה האזורית אומרת שאם יעבירו לנו תקציב, אנחנו מוכנים לסלול אותו.

דב ישורון: יכול להיות שבעלות יותר נמוכה, אולי לא בסטנדרטים המפוארים של מע"צ, אבל אנחנו מוכנים לעשות את הכביש.

דב ישורון: תביאו תקציב ואנחנו נסתדר.

יצחק זיו: אנחנו, כחברי כנסת, יכולים להעביר החלטות עד סכום של 5 מיליון ללא לאישור.

יצחק זיו: אנחנו שומעים שהמועצה מסוגלת לעשות את העבודה בסכום הנמוך מ-5 מיליון.

יצחק זיו: משרד התחבורה אומר שיש בעיה בטיחותית.

יצחק זיו: למה צריך בכלל לעצור את התהליך?

יצחק זיו: לצאת לדרך, ניתן לפתור את הבעיה בעלות תקציבית נמוכה.

יצחק זיו: למה שלמספר ישובים לא תהיה דרך גישה?

יצחק זיו: לא מדובר על כביש ראשי.

יצחק זיו: מדובר על דרך מסודרת בעלות לא גבוהה.

יצחק זיו: צריך לצאת לדרך.

יצחק זיו: אין כל סיבה לעצור את התהליך.

היו”ר חנא סוויד: אני רוצה לעבור לנושא החיבור לבזק.

ליאת זק: אני מנהלת אגף רגולציה בבזק.

ליאת זק: ראס עלי מחובר ברדיוס שכונתי.

ליאת זק: זה לא חיבור שצריך עבורו תשתית של כבישים.

ליאת זק: עשינו בירור והסתבר לנו שכפר חוואלד לא מעוניין להיות מחובר בסוג חיבור כזה ולכן הוא לא מחובר.

ליאת זק: היה וכפר חוואלד ירצה להתחבר באותו אופן שראס עלי מחובר, אין שום בעיה ובזק תחבר אותו.

חנא סוייד: לא הבנתי את זה.

ליאת זק: רדיוס שכונתי זאת טכנולוגיה שמאפשרת טלפוניה בלבד ללא אינטרנט.

קריאה: אז יש סלולארי, מה הם צריכים אתכם?

ליאת זק: זאת הטכנולוגיה שבה ראס עלי מחובר ואילו חוואלד לא היה מעוניין בטכנולוגיה הזאת ולכן הוא לא מחובר.

ליאת זק: היה וירצה, אין בעיה לחבר אותו.

ליאת זק: לגבי האינטרנט, כל עוד אין תשתית של כביש - - -

חנא סוייד: אני רוצה לומר לך שעכשיו את מרחיבה את החזית.

חנא סוייד: גם ראס עלי רוצים להיות בחיבור נורמלי.

ליאת זק: התשובה היא, שכל עוד אין תשתית של כביש, אי אפשר לעשות את זה אלא בטכנולוגיה חדישה - - -

חנא סוייד: סליחה, מה הקשר?

ליאת זק: כל עוד לא יסללו את הכביש לא ניתן יהיה - - -

יצחק זיו: מה זה קשור?

היו”ר חנא סוויד: יש תוואי סלול.

יצחק זיו: בטכנולוגיה של היום לא צריך כביש.

היו”ר חנא סוויד: אני הייתי שם.

היו”ר חנא סוויד: יש שם דרך.

היו”ר חנא סוויד: אמנם אין אספלט אבל זאת דרך.

היו”ר חנא סוויד: אפשר להעביר משם את התשתית?

ליאת זק: ברגע שיבנו את התשתית - - -

יצחק זיו: אין סיבה שלא לחבר בגלל שאין דרך.

ליאת זק: יש שם בעיה תשתיתית ולכן החיבור כיום הוא אלחוטי.

ליאת זק: היום קיימת טכנולוגיה של "וואי מקס", שעדיין אין לה רישיון ממשרד התקשורת שנותנת פיתרונות ומענה לבעיות כאלה.

ליאת זק: אם נקבל רישיון מבזק אנחנו נעשה את זה.

ליאת זק: בזק מוכנה לעשות את זה כניסוי ב"וואי מקס", דבר שנותן פיתרון של טלפוניה וגם של איי.

ליאת זק: די.

ליאת זק: אס.

ליאת זק: אל.

יצחק זיו: אני לא חושב שזה נושא שמצריך דיון משום שהיום יש פיתרונות ולא צריך תוואי דרך.

יצחק זיו: המערכת עובדת היום בצורה של לוויין עם צלחות ואין שום סיבה לעכב חיבור של מקום כזה.

ליאת זק: עובדה שראס אלי מחובר בתקשורת אלחוטית.

היו”ר חנא סוויד: בראס עלי יש בית ספר של שני הישובים.

קריאה: יש להם אינטרנט.

היו”ר חנא סוויד: כנראה שהאינפורמציה שבידייך אינה נכונה.

ליאת זק: אני מוכנה לבדוק את זה.

היו”ר חנא סוויד: אני מקווה ששאר האינפורמציה שמסרת מהימנה.

ליאת זק: בדקתי עם אגף התכנון אצלנו וזה מה שנמסר.

ליאת זק: אני אבדוק שוב.

ליאת זק: באותו אופן שראס עלי מחובר, אפשר יהיה לחבר גם את חוואלד.

היו”ר חנא סוויד: האם לאור העובדה שידעתם על הדיון היום, דנתם באפשרות לחבר חוואלד?

ליאת זק: היה וכפר חוואלד מוכן להתחבר אז באותו אופן שראס עלי מחובר, אנחנו נחבר אותו.

היו”ר חנא סוויד: בראס עלי מרוצים.

ליאת זק: אני אבדוק את זה שוב.

ליאת זק: באותו אופן, אפשר לחבר.

היו”ר חנא סוויד: תוך כמה זמן?

ליאת זק: אני לא יודעת להגיד לוחות זמנים מדויקים אבל זה לא משהו שאמור לקחת הרבה זמן.

סולימן חאלדי: בזמנו פנינו לשרת התקשורת דליה איציק.

סולימן חאלדי: אז רצו להתקין לנו אינטרנט אנאלוגי.

סולימן חאלדי: יש לי בנות שלומדות באוניברסיטה והם צחקו כששמעו שזה מה שרוצים להתקין לנו.

סולימן חאלדי: אז לא הסכמנו שיתקינו לנו אינטרנט כזה.

סולימן חאלדי: אנחנו רוצים שתהיה תשתית תת קרקעית ולא שישימו לנו עמודים.

סולימן חאלדי: זאת הבעיה עם בזק.

סולימן חאלדי: הם רוצים לשים עמודים ואינטרנט אנאלוגי ואנחנו רוצים תשתית תת קרקעית.

היו”ר חנא סוויד: אתם רוצים קו בזק נורמאלי, כמו שקיים בכל ישוב.

היו”ר חנא סוויד: אין לכם תקן מיוחד שאתם מחפשים.

היו”ר חנא סוויד: אתם רוצים חיבור בזק רגיל.

סולימן חאלדי: בדיוק.

סולימן חאלדי: כל התכניות של בזק כבר קיימות.

קריאה: הקו של הוט עובר בתוך הכפר.

גיל סספורטס: אני מנהל השירות הטכני של הוט.

גיל סספורטס: חברת הוט, שהקימה תשתיות באזור הצפון לפני יותר מעשור, לא נכנסה לישובים בגלל ששידרנו טלוויזיה רב ערוצית והישובים ביקשו שלא ניכנס.

גיל סספורטס: היום, לאחר שקיבלנו רישיון גם לטלפוניה, קיבלנו בקשה מהישוב להיכנס לכפר ולהניח תשתית עבור טלפוניה בלבד.

גיל סספורטס: אנחנו בודקים את הנושא.

גיל סספורטס: זה לא קיים בתקציב 2007 של חברת הוט.

גיל סספורטס: אנחנו בודקים אם אפשר להחזיר את זה לתקציב 2008 ונבדוק אם אפשר להגיע לישוב בצורה מסודרת.

היו”ר חנא סוויד: איזה חלוקה יש ביניכם לבין בזק?

גיל סספורטס: אין חלוקה, יש לנו רישיון זהה.

סולימן חאלדי: היתרון הוא שהקו של הוט עובר לידנו.

יהודה ליפשיץ: הסיפור על התשתית של בזק הוא פשוט לא לעניין כי בצמוד לכפר עוברת תשתית של הוט, תשתית של חברת חשמל ותשתית של מקורות.

יהודה ליפשיץ: כל התשתיות עוברות מטרים מהכפר.

גיל סספורטס: אני רוצה להדגיש.

גיל סספורטס: כאשר הנחנו את הקו בסיב אופטי בקרוב לכפר חוואלד, הם לא רצו שניכנס לכפר בגלל ששידרנו רק טלויזיה רב ערוצית.

גיל סספורטס: בגלל התכנים שלנו לא נכנסנו לכפר.

גיל סספורטס: לא היה ביקוש.

גיל סספורטס: בחודשים האחרונים הם פנו.

גיל סספורטס: זה לא נמצא בתקציב 2007 של חברת הוט כי אף אחד לא חשב שהם יביעו עניין לקבל מאיתנו שירותי תקשורת.

גיל סספורטס: אנחנו בודקים את הנושא בכובד ראש.

גיל סספורטס: יש כאן היבטים כלכליים לא מבוטלים כי צריך להיכנס לכפר ולחפור בית בית ולרשת את כל הכבישים.

גיל סספורטס: יש כאן השקעה לא מבוטלת.

גיל סספורטס: אנחנו נבחן את הנושא ולקראת תקציב 2008 נחזיר תשובה.

דב ישורון: האם יש עליכם חובה לחבר את הכפר?

דב ישורון: האם מספיק שתושב אחד פונה ואתם חייבים לחבר?

ניר פלג: זה מוסדר במסגרת הרישיון של המפ"א שקובע את החובות ואת החריגים.

ניר פלג: העיקרון המנחה הוא כלכלי ביסודו.

דב ישורון: לא הבנתי.

דב ישורון: אם אתם חייבים לחבר כל תושב שמעוניין בכך, אז העיקרון הכלכלי הוא משני.

ניר פלג: לא, סליחה.

ניר פלג: העיקרון הכלכלי מאפשר פניה לוועדת חריגים במשרד התקשורת.

ניר פלג: על סמך שיקולים כלכליים לאשר לנו חריגים.

דב ישורון: זאת אומרת, שאם זה לא כדאי כלכלית, אז כפר שלם לא יהיה מחובר.

היו”ר חנא סוויד: האם זה באמת פועל לפי כדאיות כלכלית או שזאת זכות בסיסית של כל בית אב להיות מחובר?

ניר פלג: כמו שאמרתי, יש זכות שהיא מוגבלת בחריגים.

היו”ר חנא סוויד: מי קבע את זה?

ניר פלג: משרד התקשורת.

היו”ר חנא סוויד: משרד התקשורת אומר שזה כפוף לשיקולים כלכליים?

היו”ר חנא סוויד: אין דבר כזה, זה לא יכול להיות.

ניר פלג: אני מבהיר.

ניר פלג: על בסיס שיקולים כלכליים מותר לנו לפנות לוועדת חריגים והיא רשאית לאשר את החריג.

היו”ר חנא סוויד: אני מבקש לסכם את הדיון.

היו”ר חנא סוויד: ראשית, אני רוצה לפנות לאנשי המועצה האזורית.

היו”ר חנא סוויד: אני יודע והרגשתי כמה אתם מתעניינים בנושא הזה ושאתם באמת רוצים למצוא פיתרונות לבעיה של שני הישובים.

היו”ר חנא סוויד: אני מציין שאתם מתעניינים בישוב ראס עלי, למרות שסטטוטורית אתם לא כל כך חייבים ועל זה תבורכו.

היו”ר חנא סוויד: אבל, אני רוצה לפנות אליכם מכיוון שאתם הרשות המוניציפאלית הסטטוטורית, להשקיע יותר ויותר מאמצים בפיתרון הבעיות של שני הישובים.

היו”ר חנא סוויד: אני מודע למה שאתם משקיעים, אבל בסופו של דבר אלו שני ישובים קטנים.

היו”ר חנא סוויד: אין להם את הכוח שיש למועצה המקומית.

היו”ר חנא סוויד: זאת גם אחריות של המועצה האזורית להגיש את השירותים ולייצג את האוכלוסייה.

היו”ר חנא סוויד: לכן אתם צריכים באמת להוביל את המהלך הזה.

היו”ר חנא סוויד: אנחנו נבקש מנציגי חברת בזק וחברת הוט להעביר לוועדה בכתב, תוך שבועיים, את התחייבות החברה לחבר את כפר חוואלד לטלפוניה ולציין תוך כמה זמן ובאיזה מועד ניתן יהיה לבצע את ההתחברות.

היו”ר חנא סוויד: בקשר לחיבור התחבורתי.

היו”ר חנא סוויד: אני חייב לבטא כאן את ההרגשה שיש כאן עוול נוראי שנעשה לשני הישובים והוא צועק וזועק לשמים.

היו”ר חנא סוויד: אנחנו רואים שכל צד זורק את האחריות והאשמה על צד אחר.

היו”ר חנא סוויד: יכול להיות שזה משחק פוליטי או חלוקת תפקידים תיאורטית אבל זה לא בדיוק הזמן והמקום להיכנס לכך לעומק.

היו”ר חנא סוויד: בסופו של דבר, זה ישאיר מרירות אצל כל אחד, שמכיר את הבעיה, במיוחד אצל התושבים.

היו”ר חנא סוויד: איך יכול להיות שבישובים סטטוטוריים, שבהם חיים אנשים שרוצים להתקדם, יש שם סטודנטים שלומדים באוניברסיטאות, לא תהיה דרך להתחבר לכביש.

היו”ר חנא סוויד: בסך הכל הם מבקשים לחיות חיים נורמאלים.

היו”ר חנא סוויד: הם מבקשים דרך להתחבר לכביש באופן בטוח בלי שתהיה נשקפת להם סכנת חיים.

היו”ר חנא סוויד: צריך לקחת את הדברים האלה בחשבון ואי אפשר לדבר בלי רגש בעניינים האלה.

היו”ר חנא סוויד: שמענו מנציגי הרשות הלאומית שמדובר בכביש שיש בו בעיה בטיחותית, ועל זה מסכימים כולם.

היו”ר חנא סוויד: אני דורש שמשרד התחבורה, שאמון על מערכת הכבישים במדינת ישראל ועל החיבור של הישובים, יודיע לוועדה, בכתב, תוך חודש, איך הוא מתכוון לפתור את הבעיה ולבצע דרך גישה בטיחותית לשני הישובים?

היו”ר חנא סוויד: תודה רבה הישיבה נעולה.