הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 38, 2007-10-29 12:00

רן כהן: אני פותח את ישיבת הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים.

רן כהן: אנחנו מקיימים דיון בתוספת מכסת העובדים הזרים בחקלאות והשלכותיה.

רן כהן: בנושא הזה הייתי מרשה לעצמי, אדוני השר, לערב גם את התוצאות של החוק שלי בכל הנושא של עידוד ישראלים לעבוד בחקלאות וזאת בסך הכל פעולה שאתה מאוד תמכת בה ונתת לה גיבוי.

רן כהן: נדמה לי שיש כאן איזה שהם משקלים נוספים לסוגיה הזאת.

רן כהן: לפי מה שאני מבין - ואני מבקש מאפרים כהן ושלום בן-משה לתקן אותי או להוסיף על דבריי – הממשלה החליטה בשנה הזאת להוסיף על מכסת העובדים הזרים.

אפרים כהן: הוקמה ועדת מנכ"לים.

רן כהן: נמסר כאן לאורך הישיבות שהדבר הזה לא מומש כיוון שהייתה הידברות בין משרד החקלאות למשרד האוצר או משרד התעשייה והמסחר.

אפרים כהן: הוקמה ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד ראש-הממשלה בה חברים כל המנכ"לים הנוגעים בדבר.

אפרים כהן: ועדת המנכ"לים סיימה את עבודתה והגישה דוח ב-15 באפריל 2007.

אפרים כהן: בדוח שלה היא קבעה את הקריטריונים לכל מה שנדרש על מנת לממש את החלטת הממשלה.

רן כהן: בסיכומו של דבר זה מומש ב-2,500?

קריאה: כן.

רן כהן: זאת אומרת, לא 3,000 אלא 2,500 עובדים.

אפרים כהן: 2,500.

שלום בן-משה: ה-500 האחרים הם בתוך המכסה.

רן כהן: זה התקבל גם על ידי שר החקלאות על ידי המשרד.

רן כהן: כלומר, נכון להיום יש 28,500.

אפרים כהן: לא.

קריאה: תיאורטית.

קריאה: עוד לא הגיעו.

אפרים כהן: בהחלטת הממשלה היו שתי החלטות.

אפרים כהן: החלטה אחת קובעת לעשות את ההסדרים כדי למסד את הנושא של הבאת עובדים זרים והחלטה שנייה הייתה עובד זר מול ישראלי.

אפרים כהן: לאחר שסוכם כל הנושא, מנהל יחידת סמך במשרדנו הוציא למשרד הפנים רשימה לגבי ה-2,500 עובדים.

אפרים כהן: בנושא שקשור לישראלים, נתייחס לזה באפריל 2008.

אפרים כהן: במידה שיוכח שיש ישראלים, ייכנסו עובדים זרים ויוסבו העובדים הזרים למטרה אחרת.

שלום שמחון: נאמרו כאן הרבה מאוד אמירות והגדרות למשהו שלכאורה היה פשוט ומשום מה הלך והסתבך עם הזמן שלא לצורך.

שלום שמחון: ההחלטה האחרונה של הממשלה למימוש ה-2,500 עובדים הייתה לפני מספר שבועות ונאמר בהחלטה שההחלטה היא לביצוע מיידי.

שלום שמחון: אם כן, לא לתת לזה פירושים אלא להביא את העובדים.

רן כהן: ה-2,500 האלה הם בנוסף ל-26 אלף שהיו?

אפרים כהן: כן.

רן כהן: ב-26 אלף המכסה הייתה מלאה ובוצעה.

שלום בן-משה: כן.

שלום שמחון: חשוב שאני אומר את מה שאני רוצה לומר כי אולי זה יחסוך אי-הבנות.

שלום שמחון: ביום רביעי האחרון התקשר אלי גנות שהוא עכשיו הממונה על מינהל האוכלוסין במשרד הפנים ואמר לי שכל החומר הצטבר אצלו וכי ניתנה הנחיה לאנשיו לשחרר את כל העובדים האלה ובמהירות האפשרית, גם בלי להתייחס לאיזשהו סעיף שנמצא בהחלטה שנוגע לעובדים ישראלים.

שלום שמחון: הפירוש שניתן הוא להביא את העובדים בלי קשר לעובדים הישראלים וזאת ההנחיה שהוצגה לאנשיו וכי ייעשה מאמץ מרוכז לגבי ה-2,500 עובדים האלה שיגיעו במהירות.

שלום שמחון: כלומר, האמירה המאוד ברורה הזאת שנעשתה ביוזמתו – לא אני פניתי אליו אלא הוא התקשר אלי - הייתה קודם כל להביא את העובדים ואחר כך נעשה בדיקה אחורה לגבי העובדים הישראלים שנמצאים בחקלאות.

שלום שמחון: תוך כדי הדבר הזה אנחנו נערכנו לקליטה של כל מיני פליטים שהגיעו לישראל.

קריאה: סודאנים.

שלום שמחון: כל מי שהוא כזה ונעניתי לבקשתו לקלוט עוד 400 עובדים שהם מעבר למכסה.

שלום שמחון: נעשית עכשיו עבודה אצל יוסי ישי כדי לראות לאן לשלוח את האנשים האלה כדי שתהיה להם עבודה.

רן כהן: אני מודה שאני מבולבל.

רן כהן: ה-2,500 האלה ישנם, הגיעו?

אפרים כהן: כן.

שלום בן-משה: אני אומר לך בקיצור.

שלום בן-משה: אחרי שהתקבלה החלטת הממשלה ואחרי שמשרד החקלאות עשה סדרי עדיפויות לגבי מדינת ישראל הגדולה ונקבע מי הולך לאן, כמה וכולי וקבעו שיש עדיפות ראשונה, שנייה ושלישית.

שלום בן-משה: עדיפות א(1) מקבלת באופן חופשי, בלי הגבלה אם יש ישראלים או לא אלא מצלמים תמונת מצב.

שלום בן-משה: תוך כדי הסיכום ורצינו כבר להקצות את העובדים הזרים – זה היה ב-16 ביולי – הוגשה נגדנו שורה של עתירות על ידי ארגונים חברתיים ואחרים לעצור את כל המהלך הזה של 2,500 העובדים מכיוון שאנחנו עוד לא מצאנו פתרון לסוגיית גביית היתר מהעובדים הזרים ואנחנו מקיימים את החלטת הממשלה להביא את העובדים וכולי.

רן כהן: אני אומר לטובת כל הנוכחים שאתה מדבר על הסוגייה של הבאת עובדים בשיטה הישנה בה כל מיני מאכערים או חברות כוח אדם יכלו לעשות ואוצ'רים לעומת השיטה החדשה של הסכם שנחתם, אם אני לא טועה, בין תאילנד ל-IOM.

קריאה: לא בין תאילנד.

רן כהן: מה שאנחנו יודעים זה שנחתם הסכם בין ממשלת תאילנד לבין IOM כאשר ה-IOM יהיה זה שיפקח על ארגון העובדים, על העברתם, ללא תשלום מצדם לטובת הוואוצ'רים.

אפרים כהן: זה לא חל על ה-2,500 האלה.

שלום בן-משה: נכון.

שלום שמחון: הממשלה החליטה.

רן כהן: זאת אומרת, הממשלה החליטה לייבא בדרך הישנה.

שלום בן-משה: נכון.

שלום בן-משה: הממשלה הציבה לעצמה יעד שברגע שממשלת תאילנד תחתום על הסכם IOM וה-IOM אומר שהוא לא מסוגל להיערך מיד, עצם החתימה על ההסכם שהוא יכול להתחיל להתארגן היא משחררת 2,500 והמשנה ליועץ המשפטי של הממשלה אמר שהוא יכול לעמוד בזה וה-IOM עכשיו עושה פעולה להיערך לקראת העתיד ולגבי ה-2,500 האלה העברנו את הרשימה לכל החקלאים והחקלאים שילמו את מה שהם צריכים לשלם כך שמבחינתנו החקלאים יכולים להביא את העובדים הזרים באמצעות משרד הפנים.

שלום בן-משה: גם את ההתניה עליה דיבר השר העברנו ואחרי כל העיכובים האלה אמרנו שלא נעכב ולא נמנע מלהביא את העובד הזר בגין זה שיקלטו עובד ישראלי.

שלום בן-משה: אמרנו שנביא את העובד הזר, ניתן מספר חודשים לחקלאי לקלוט עובד ישראלי.

קריאה: חודש.

שלום בן-משה: לא, נתנו את אפריל כנקודת זמן לחיתוך.

שלום בן-משה: באפריל אנחנו גם נבדוק דבר נוסף שקשור לכל הנושא של עובדים זרים ונבדוק גם את זה.

שלום בן-משה: אם חקלאי לא יקלוט עובד ישראלי, אנחנו נעשה פעולה נגדו.

רן כהן: אם הוא לא יקלוט ישראלי עד אפריל 2008?

שלום בן-משה: נכון.

רן כהן: אז הוא יאבד את זכותו לקבל עובד זר.

שלום בן-משה: נכון.

שלום בן-משה: זאת ההחלטה.

שי חרמש: גם באזור נטול חלופה, כמו הערבות ומקומות רחוקים?

שלום בן-משה: לא.

שלום בן-משה: חוץ מ-א(1) שזה הערבה התיכונה ועוד כמה מקומות.

שי חרמש: רמת נגב.

שלום בן-משה: לא כולה כלולה.

שלום בן-משה: בהחלטת הממשלה יש הגדרה שמית של הישובים שכלולים.

שלום בן-משה: אנחנו סיימנו את העבודה והנושא נמצא כרגע במשרד הפנים.

שלום בן-משה: שמחתי לשמוע שגנות אמר את מה שאמר לשר החקלאות ועכשיו בעצם כל העיכוב הוא עיכוב של הזמן של היכולת של משרד הפנים לקבל ולהעביר.

שלום בן-משה: העיכוב הוא זמן של היכולת של האנשים לעבוד ומבחינה זאת שום דבר לא צריך לעכב.

שלום שמחון: הגיע נציג משרד הפנים, יוסי אדלשטיין וכדאי שנשמע אותו.

יוסי אדלשטיין: יש החלטה מספטמבר שעבר לפעול במתכונת הנוכחית לאחר שחתמו עם IOM.

יוסי אדלשטיין: יש עוד סוגיה אחת שעמדה על הפרק והיא התניה בהחלטת הממשלה לקלוט עובד ישראלי תמורת כל עובד זר שמתקבל למעט ההחרגות שהיו בהחלטת הממשלה.

יוסי אדלשטיין: כמו שאמר השר שמחון על מנת לא לפגוע בחקלאים ניתן אישור להתחיל להיערך ולפעול להבאת העובדים הזרים.

יוסי אדלשטיין: אנחנו צריכים לתת את הדעת לגבי הקליטה של הישראלים באפריל או לא באפריל ויכול להיות שצריך לעשות תיקון בהחלטת הממשלה השר שמחון ולבטל את זה כי להערכתי אני לא יודע כמה זה יהיה ריאלי.

רן כהן: השאלה אם עושים מאמץ שזה יקרה.

רן כהן: כאן רציתי לשאול בעניין הזה את מנכ"לית שירות התעסוקה.

רן כהן: האם תוך כל השלבים הללו הייתה איזושהי פנייה לשירות התעסוקה לגייס עובדים ישראלים לפני ההחלטה, לפני האישור, לפני כל הדיון הזה?

רן כהן: אם הייתה פנייה כזאת, מה הצלחתם לעשות עם זה?

אסתר דומיניסיני: אני חושבת שגם שירות התעסוקה בעד החקלאים כדי שיהיה להם כוח אדם וכוח אדם מתאים כדי שלא לפגוע בחקלאות במדינת ישראל.

רן כהן: על זה יש הסכמה סביב השולחן הזה.

רן כהן: החקלאות היא אחד המרכיבים הכי חשובים בכלכלה הישראלית ובחברה הישראלית.

אסתר דומיניסיני: מכל מקום, יש החלטה של מדינת ישראל, החלטת ממשלה, על התוואי היורד של עובדים זרים במדינת ישראל ועל מאמץ שצריך לעשות על מנת להכניס יותר ישראלים לשוק העבודה.

אסתר דומיניסיני: אנחנו מנסים לראות איך שתי ההחלטות האלה, באמת בצורה הגונה והוגנת, יכולות לחיות זו בצד זו ואיזה צעדים צריך לעשות בצורה נכונה כדי שזה יתממש.

אסתר דומיניסיני: אנחנו רק לפני שבועיים ישבנו עם משרד החקלאות, עם אגף התקציבים, עם כל הגורמים, ואמרנו שנבנה איזושהי תוכנית שכולם יכולים לחיות אתה.

אסתר דומיניסיני: יש תחומים בתחום החקלאות שישראלים יכולים להיכנס, יש אזורים בישראל שישראלים יכולים לעבוד, כמו שיש גם עיסוקים או אזורים גיאוגרפיים שקשה יותר להכניס בגלל רכיב גיאוגרפי וכיוצא בזה.

אסתר דומיניסיני: ביקשנו ממשרד החקלאות למפות בתיאום ועל דעתם המקצועית.

אסתר דומיניסיני: אנחנו לא אנשי מקצוע אלא אנחנו ליימן בעניין הזה, ביקשנו לכן שיעשו לנו טבלה דו-ממדית שאומרת איזה מקצועית ואיזה אזורים הם חושבים שניתן ואנחנו נפנה לחקלאים שמוכנים, אפילו וולנטרית ולא לכפות על מי שלא רוצה כי באמת צריך לראות שיש ייתכנות ושזה עובד, הממשלה מוכנה לתת תמריצים לאותם חקלאים או לאותם עובדים כדי שזה יצליח.

רן כהן: תכף נבקש מנציג משרד האוצר לפרט.

אסתר דומיניסיני: אמרנו שננסה עקב בצד אגודל להרחיב את מספר הישראלים בחקלאות.

שלום שמחון: את מדברת על מדיניות שלא קיימת.

אסתר דומיניסיני: למה מדיניות לא קיימת?

אסתר דומיניסיני: הנציגים שלך יושבים בוועדה.

שלום שמחון: אני אומר לך בדיוק מה החליטה הממשלה.

שלום שמחון: הממשלה לא קיבלה את עמדת האוצר שמספר העובדים הזרים בחקלאות ירד.

אסתר דומיניסיני: לא דיברנו על ירידה.

שלום שמחון: הממשלה החליטה שני דברים.

שלום שמחון: האחד, אין יותר תוספת והיא התכוונה שבמהלך דצמבר שר החקלאות יציג בפני הממשלה את הקצאת העובדים בחקלאות.

שלום שמחון: זה מה שהיה בהחלטת הממשלה.

שלום שמחון: נכון שלגבי מגזרים אחרים היא החליטה דברים אחרים, אבל לגבי החקלאות אלו ההחלטות היחידות שהיא קיבלה.

שלום שמחון: תוספת של 2,500 ושר החקלאות יציג את ההקצאה שלו לעובדים זרים ואני מוכן להציג אותה בפני הוועדה לפני שאני מציג בפני הממשלה.

שלום שמחון: בדצמבר זה יוצג בפני הממשלה וייכנס לתוקף ב-2009.

אסתר דומיניסיני: הדברים שאני אומרת לא סותרים את מה שאתה אומר.

אסתר דומיניסיני: הממשלה רוצה להרחיב את מספר הישראלים בחקלאות והטענה של החקלאים היא שפרט למכסות שנקבעו יכולים לקלוט עוד עובדים.

אסתר דומיניסיני: כרגע אנחנו רוצים – ויש הרבה אי-אמון של כן אפשר או אי אפשר – לגבש תוכנית שקודם כל משתפת את כולם ואת החקלאים באופן וולנטארי עם תמריצים כדי להוכיח שאפשר לקלוט ישראלים בדברים מסוימים.

אסתר דומיניסיני: זה יגדיל את מעגל העובדים.

אסתר דומיניסיני: אתה כשר בישראל לא תתנגד שגם בענף החקלאות ייקלטו אנשים בעבודה.

רן כהן: אני יכול לומר לך שהשר שמחון מאוד רוצה בזה.

אסתר דומיניסיני: אנחנו רוצים לייצר את התנאים כדי שזה יתרחש כי אנחנו מודעים לקשיים שקיימים בהכנסת ישראלים לענף הזה ובאי-אמון מצד החקלאים שאכן הממשלה יכולה, רוצה וכולי לעשות משהו.

אסתר דומיניסיני: אנחנו רוצים להוכיח שכן ובהדרגה להרחיב את מספר הישראלים המועסקים בחקלאות.

אסתר דומיניסיני: זה לא מתנגש עם מה שאמר השר.

שלום שמחון: יש הצעת חוק של חבר הכנסת רן כהן שאומרת שנלך לפיילוט.

אסתר דומיניסיני: על זה אני מדברת.

קריאה: באזור מסוים ובענפים מסוימים.

אסתר דומיניסיני: בענפים מסוימים ובאזורים מסוימים.

רן כהן: אני יכול לספר לכם בעניין הזה דבר אחד מאחר שאני באמת בעל הדבר בשיתוף פעולה וכל הזמן בהידברות עם השר שמחון.

רן כהן: האוצר התחייב בוועדת הכספים של הכנסת שאם אני מסכים להקפיא – ועשיתי את זה על דעתי ועל דעת השר – את הצעת החוק, האוצר מתחייב לקיים פיילוט בסדרי הגודל של החוק בלי החוק.

קריאה: קיבלת 5 מיליון שקלים.

רן כהן: קיבלנו 5 מיליון שקלים ונדמה לי שזה נכנס לשנת 2008 ו-2009.

שלום שמחון: לא לתקציב משרד החקלאות.

רן כהן: ההתחייבות הייתה – ועל זה אני מבקש את עצתו של יוסי ושל יובל יעקבי – שעם כינוס הכנסת למושב הזה, מה שהיה לפני שלושה שבועות, האוצר ומשרד החקלאות יבואו עם התוכנית לוועדת הכספים.

רן כהן: איפה זה?

רן כהן: אני לא רואה את זה.

רן כהן: אני הבנתי שלא הייתה פנייה לשירות התעסוקה לפני ההחלטה.

אסתר דומיניסיני: בשוטף, בעיקר בחלק מהענפים העונתיים ובאזורים מסוימים, אנחנו מספקים עובדים לחקלאות.

אסתר דומיניסיני: אגב, גם בערבה, גם באזור השרון, גם במשקים.

רן כהן: באיזה היקפים?

אסתר דומיניסיני: מאות עובדים.

קריאה: 22 אלף עובדים.

רן כהן: חלקם הגדול הם קבועים.

רן כהן: כמה שירות התעסוקה מגייס מפעם לפעם?

אסתר דומיניסיני: מדובר בהיקפים גדולים.

רן כהן: אלפים?

אסתר דומיניסיני: כן.

אסתר דומיניסיני: בכל רחבי הארץ כמובן באלפים.

רן כהן: מי קבע שאי אפשר לגייס עוד 2,500?

אסתר דומיניסיני: בוא נגיד שיש מסכת של היסטוריה של כל מיני התנגדויות והפיילוט הזה שעליו כולנו מדברים בעצם בא להוכיח שבענפים מסוימים, באזורים מסוימים, זה ניתן.

אסתר דומיניסיני: ברגע שחקלאים חלקם יהיו בפיילוט על בסיס וולנטרי וייווכחו שזה ניתן, גם לחקלאים האחרים תהיה יותר מוכנות לקלוט יותר ישראלים בענפים האלה כי ההיסטוריה היא איזה שם של תמיד חוסר אמון הדדי שאלה אומרים שאלה רוצים לקחת לנו את העובדים הזרים ואלה לא רוצים לעזור לנו.

אסתר דומיניסיני: לכן קבענו שנבנה פיילוט כולל סיור עם החקלאים וכולי וכל זה בשיתוף מלא עם משרד החקלאות שאני מוכרחה לומר שהוא מייצג מצוין את החקלאים בעניין הזה.

אסתר דומיניסיני: מכל מקום זה נעשה כדי לשכנע ולבנות מודל שהוא אפשרי ושהוא ייצור איזושהי תשתית להרחבת כניסת ישראלים לענף הזה.

אסתר דומיניסיני: אין ספק ששכר, תנאי עבודה, תיאור של חלק מהתחומים האלה הוא אחד המפתחות כדי להרחיב כי חלק מהתנאים בענפים מסוימים ובאזורים מסוימים באמת מקשים על ישראלים להיכנס לענף.

יוסי ישי: לגבי 2,500 העובדים.

יוסי ישי: הצורך הנורמטיבי, כמו שאנחנו מכירים אותו, הוא מעל ל-50 אלף עובדים.

יוסי ישי: הממשלה החליטה על 26 אלף עובדים וכדי להתאים את הצרכים להחלטת הממשלה אנחנו מקצצים למשק הבסיסי 30 אחוזים מהמתכונת הנורמטיבית ומעבר לעובד השביעי אנחנו מקצצים 58 אחוזים לזכאות לעובד.

יוסי ישי: אם אדם מגיע לו על פי התקנים והמפתחות 10 עובדים, בשלב ראשון מקצצים לו 30 אחוזים, ואם הוא צריך מעבר לעובד שביעי, מקצצים לו עוד 28 אחוזים נוספים.

רן כהן: אז הוא לא מקבל כלום.

יוסי ישי: אני אומר את זה עוד הפעם.

יוסי ישי: אם מגיע לו 10 עובדים, מקצצים לו 30 אחוזים.

יוסי ישי: אם מגיעים לו 15 עובדים, על ה-10 הראשונים מקצצים לו 30 אחוזים ועל היתרה מקצצים לו שיעור של 58 אחוזים.

דניאל אברהם: זה כדי לא לפגוע באלה שהם קטנים.

רן כהן: אבל אז יש פגיעה בגדולים.

יוסי ישי: התוצאה היא שכל חקלאי קם בבוקר ומחליט מה הוא לא קוטף היום.

יוסי ישי: אם הנתונים הם כפי שאמרתי, כל חקלאי קם בבוקר ומחליט מה הוא לא קוטף באותו יום.

יוסי ישי: אז הממשלה החליטה, כדי לצמצם את הנזק של היצואנים בפריפריה, להקטין את הקיצוץ.

יוסי ישי: לא לבטל אותו לחלוטין בגלל שזה לא ניתן, אבל להקטין אותו ונקבעו אזורים מסוימים ונקבעו מדרגות מסוימות עד כמה מקטינים את הקיצוץ לכל אחד מהיצואנים בפריפריה.

יוסי ישי: לזה הוקצבו 2,500 עובדים.

יוסי ישי: יש שלושה משרדים וכל אחד עם התפקיד המוגדר שלו והוא צריך להתמודד אתו.

יוסי ישי: לא צריך לקפוץ ממשרד למשרד אלא כל אחד יש לו את האחריות שלו.

יוסי ישי: התפקיד של משרד החקלאות היה בהתאם לנתונים המקצועיים שלו להכין קובץ המלצות בכמה להקטין ולמי.

יוסי ישי: משרד החקלאות סיים את העבודה.

יוסי ישי: היחידה השנייה בתוך הסיפור הזה היא יחידת הסמך שהייתה צריכה לקבל את הקובץ הזה ולבצע עוד שלוש פעולות שהם:

יוסי ישי: פעם אחת להוציא היתרים על סמך הקובץ, פעם שנייה להפעיל את המנגנון להעסקת ישראלים, אחד תמורת אחד, והנושא השלישי היה לארגן יחד אתנו, וגם זה הסתיים, 10 ימי השתלמות לשנה לכל אחד מהעובדים.

יוסי ישי: הנושא הרביעי היה להפעיל את שיטת העסקה החדשה.

יוסי ישי: אלה ארבעת הסעיפים.

יוסי ישי: דרך אגב, מונה גם אחראי כדי לפקח שכל משרדי הממשלה יעשו את מה שהם צריכים לעשות וזה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שלמעשה ליווה את התהליך מהתחלה ועד הסוף.

יוסי ישי: הגוף השלישי הוא משרד הפנים ותפקידו מאוד ברור.

יוסי ישי: אחרי שיצאו ההיתרים מיחידת הסמך, להוציא הרשעה לטיסה לארץ לגבי כל עובד ועובד.

יוסי ישי: האחריות, כמו שאמרתי, לגבי שלושת המרכיבים, גם לגבי העסקת ישראלים, גם לגבי השתלמויות וגם לגבי הפעלת השיטה החדשה, היא אחריות של משרד התעשייה והמסחר.

יוסי ישי: לכן לא צריך לקשור אחד בשני כי הוא צריך לעמוד בביקורת של היועץ המשפטי לממשלה לגבי התהליכים.

רן כהן: מי אמור למנוע את כל התופעה השחורה משחור הזאת של תשלומים בעבור הוואוצ'רים לבוא לעבוד כאן?

רן כהן: משרד התעשייה, שלום בן משה?

יוסי ישי: לא.

יוסי ישי: הממשלה קיבלה החלטה מאוד ברורה והיא נכנסת ליישום ביוני 2008.

שלום בן-משה: אם עד יוני 2008 לא תיפתר הבעיה שאתה אומר, לא נביא עובדים זרים לארץ.

רן כהן: זאת אומרת, עד יוני 2008 ימשיכו להשחית את כל החיים שלנו.

אפרים כהן: זה מחייב תהליכים.

רן כהן: אני לא מתייחס לדברים באופן פשטני, אבל מה לעשות שזאת מחלה סרטנית במשק ואי אפשר לסבול את זה.

יוסי ישי: שלב ראשון בתהליך במקרה שהממשלה קבעה כדי לבטל את הדבר הזה, כבר קרה.

יוסי ישי: היועץ המשפטי לממשלה התנה את כל התהליך הזה למרות שעונת הייצוא התחילה, עד שלא נחתם הסכם בין ממשלת ישראל לבין ממשלת תאילנד והוא נחתם.

יוסי ישי: היועץ המשפטי נתן אישור לצאת לדרך ולכן אין יותר שום סיבה לעכב את התהליך ואני מקווה שבאמת הוא לא מתעכב.

יוסי ישי: התחלנו עבודה מאוד מסודרת עם נוהל מאוד ברור והכנו עזרים לימי ההשתלמות.

יוסי ישי: החקלאים מוכנים לבצע מיד את שני התנאים שנדרוש מהם והביקורת תיעשה בהמשך.

יוסי ישי: תהיה השתלמות והעסקת ישראלים.

יוסי ישי: חלק מהחקלאים כבר מעסיקים את הישראלים כמו שנאמר כאן בצורה ברורה, כי בגלל המחסור האדיר כולם מעסיקים ישראלים וכל מה שנשאר זה אכן לבקר ולבדוק בצורה ברורה ולראות שאכן בהתאם לאותה החלטה הדבר הזה מיושם וזה ייעשה.

יוסי ישי: לגבי הפיילוט שאנחנו כרגע עושים אותו באופן וולנטרי.

יוסי ישי: נאמרו כאן שני דברים כאשר פעם אחת השר אמר שהוא התחייב לקבוע מדיניות ואת זה הוא יעשה בהתאם למועדים שנקבעו.

יוסי ישי: במקביל גם שירות התעסוקה וגם משרד האוצר, כדי לעודד עוד חקלאים להעסיק ישראלים, קבעו איזשהו פיילוט של כמה מאות עובדים ישראלים ששירות התעסוקה ומשרד האוצר יתמכו בחקלאים שוולנטרית יצליחו – וזה לא פשוט – להשיג ולהעסיק ישראלים.

יוסי ישי: זה מתוך מגמה לעודד גם את המעסיקים וגם את העובדים להעסיק עובדים ישראלים.

יוסי ישי: זה קשור לפרויקט שאתה דיברת עליו.

רן כהן: אני רוצה להזכיר לך שהכוונה של החוק שלי היא בעיקרו של דבר לעודד את העובדים.

יוסי ישי: נכון.

רן כהן: היו כל מיני פרוייקטים והיה ים של פרוייקטים שמעודדים את המעסיקים.

רן כהן: בסיכומו של דבר המעסיקים עשו כך ועשו אחרת ולא יצא מזה שום דבר.

רן כהן: אם לא יהיה מצב בו עובדים יקבלו תנאים, יקבלו שכר יותר גבוה, יקבלו הסעות, יקבלו את אותם הפתרונות שהם יכולים לקבל אותם, לא יהיו עובדים ישראלים בחקלאות ולא יעזור שום דבר.

רן כהן: תמיד יהיה קל מאוד להביא מתאילנד ואת זה צריך לזכור.

רן כהן: כל כוונת החוק הייתה זאת.

רן כהן: אז מה אתם עושים עם זה?

יוסי ישי: הסיוע ניתן לעובדים.

אסתר דומיניסיני: עוד לא סוכם שום דבר.

אסתר דומיניסיני: ביום חמישי ה-25 בחודש הייתה ישיבה ויש עוד התקדמות ואנחנו מקווים שנגבש את זה מהר.

רן כהן: הבעיה היא שאתם לא יורדים לכוונת העניין.

יוסי ישי: אנחנו נמצאים בראשית עונת היצוא וכל יום שעובר היצוא הולך וגדל.

יוסי ישי: עברנו הרבה תלאות, עד שקיבלנו את האישור לצאת לדרך מהיועץ המשפטי לממשלה לגבי המהלכים.

יוסי ישי: משרד החקלאות עשה את שלו, משרד התעשייה עשה את שלו ואני מאוד מקווה ואני לא חושב שיש סיבה שגם משרד הפנים לא יעשה את שלו בגלל שהחקלאים בנו על העובדים האלה ולמעשה עונת היצוא תלויה באותם עובדים.

רן כהן: מה אומר האוצר?

יובל יעקבי: אין לי הרבה מה להוסיף.

יובל יעקבי: הפיילוט באמת מתקדם.

רן כהן: לא מתקדם כאן כלום.

רן כהן: אין כאן זרת של עובד.

רן כהן: לא יד של עובד אלא זרת של עובד עוד לא נוספה.

יובל יעקבי: גם אם החוק שלך היה עובר, הדברים האלה הם לא מהיום להיום.

רן כהן: אם החוק היה עובר, דבר אחד בטוח והוא ששר החקלאות היה ממונה על ביצועו והוא היה יוצא לדרך באופן מיידי, כמו שראיתי איך אסתר דומיניסיני והצוותים שלה עובדים.

רן כהן: זה היה עובד.

רן כהן: אם לא נותנים לרשויות המדינה לעבוד, הן לא יעבדו.

יובל יעקבי: בכל אופן, מגבשים חבילת הצעות והיא תכלול סבסוד של איזשהו מרכיב של הכשרה מקצועית, זה יכלול סבסוד של נסיעות.

רן כהן: אגב, אני מרשה לכם לחרוג מה-5 מיליון.

יובל יעקבי: נחשוב על זה.

יובל יעקבי: כמו שאמרה מנכ"לית שירות התעסוקה אנחנו עכשיו בשלב של גיבוש ההמלצות.

יובל יעקבי: יש לנו תקציב מוגבל ואנחנו צריכים להתמקד במספר מסוים של משקים ולראות איך עושים את זה.

יובל יעקבי: אני מצטרף לדברים שנאמרו כאן.

יובל יעקבי: גם משרד האוצר לא כל כך רואה איך ההגדלה של 2,500 במספר העובדים הזרים ועידוד תעסוקת ישראלים דרים בכפיפה אחת.

יובל יעקבי: אנחנו חושבים שהתהליך של עידוד תעסוקת ישראלים צריך להיות מלווה בד בבד עם הפחתת מספר העובדים הזרים במקומות שאפשר ואנחנו יודעים שיש מקומות שיותר קשה אבל יש גם מקומות שזה אפשרי.

קריאה: איפה למשל?

יובל יעקבי: למשל בתי אריזה.

רן כהן: אני רוצה לשמוע את נציגי החקלאים שנמצאים כאן ואחרי כן את הארגונים.

דניאל אברהם: לגבי ה-2,500 עובדים, החלטת הממשלה אמרה שהיא מפלה בין אזורי הפריפריה, מה שנקרא אזור א', לבין המרכז.

דניאל אברהם: אמרו שמכיוון שבפריפריה אין באפשרותם להעסיק את המובטלים מהמרכז, לכן נתנו להם את ההעדפה.

דניאל אברהם: אני משתומם כי המובטלים הם בפריפריה ולכן אני מתפלא.

דניאל אברהם: הממשלה והשרים דנים בענייני ביטחון, מנהלים את המדינה, אבל אם המובטלים בפריפריה נותנים העדפה למרכז.

דניאל אברהם: הולכים כאן בדרך הפוכה.

דניאל אברהם: אנחנו חושבים, ואני חושב כך גם כאזרח, ואני סומך על אלה שמובילים אותי אבל אני רואה שמה שהם עושים לא תואם את ההגיון ולא תואם את השכל הישר.

דניאל אברהם: לעניין הקצאת העובדים.

דניאל אברהם: למעשה משרד החקלאות נותן הגנה לקטנים אבל מה שקורה בפועל הוא שהגדולים לא מסוגלים לעבוד כי אין להם עובדים ויש להם פחות מ-50 אחוזים.

דניאל אברהם: לכן הם לא מסתדרים ולוקחים מהקטנים.

דניאל אברהם: זאת אומרת, נוצר עודף אצל הקטנים וחוסר אצל הגדולים ולכן זה עוד פעם דבר לא הגיוני ויש לתת עליו את הדעת באופן רציני.

דניאל אברהם: הדבר השני הוא שאנחנו חייבים לקלוט ישראלים תמורת אותם עובדים.

דניאל אברהם: דרך אגב, יש עוד דבר.

דניאל אברהם: יש מגבלה שאומרת לא יותר מ-12 עובדים במרכז.

דניאל אברהם: זאת אומרת, חקלאי שיש לו 12 עובדים, אפילו שהוא זכאי והוא יצואן, הוא לא יקבל כי יש לו 12 עובדים.

דניאל אברהם: גם כאן הגבילו.

רן כהן: הוא רשאי לחפש עובדים ישראלים.

דניאל אברהם: אני אגע גם בזה.

קריאה: זאת הסיבה שהגבילו אותו ב-12 עובדים.

דניאל אברהם: בנוסף הוא חייב לקלוט ישראלים וכאן אני רוצה לומר לכם משהו.

דניאל אברהם: אנחנו נעבור את אפריל ואני מודיע לכם שכולם יקלטו ישראלים אבל פיקטיבית.

דניאל אברהם: זה לא יהיה אמיתי וזה לא יהיה במציאות אלא זה יהיה בסיפורים.

דניאל אברהם: הם יעשו את זה כי זה התנאי שייתנו להם.

דניאל אברהם: זאת אומרת, הם נאלצים למצוא פתרונות כי זה לא ריאלי להעסיק את הישראלים.

דניאל אברהם: מה שאמר קודם חבר הכנסת רן כהן שהעידוד חייב להיות לעובד, זה לא קיים.

דניאל אברהם: שאר הדברים לא יעזרו.

דניאל אברהם: מה שאמר חבר הכנסת כהן, זה הדבר היחידי שיש לו סיכוי שיעבור כי אתה מעודד באופן ישיר את הישראלי שמקבל יותר כסף.

דניאל אברהם: אני מסכים אתך כי אחרת אין שום סיכוי.

דניאל אברהם: בהתחשב במצב הקיים מבחינה סטטיסטית יבואו כל חכמי הדור ויאמרו שיש לזה הצלחה גדולה כי הנה, קלטו ישראלים אבל ירצו לחשוב אולי להפחית במכסה.

דניאל אברהם: אלה סיפורים.

דניאל אברהם: אני יכול לומר לכם דבר נוסף בו אני עוסק היום.

דניאל אברהם: אנחנו מנסים להכשיר ישראלים כמנהלי עבודה בענף הפרחים ואנחנו נפגשנו עם מדרשת רופין ועם מכון ויצמן ויש לנו תוכנית של האגף להכשרה מקצועית שהכנו אותה לפני עשר שנים.

דניאל אברהם: ממשלת ישראל לא נתנה אצבע לעניין הזה ולא נתנה סיוע.

דניאל אברהם: רק עכשיו – ואני לא בטוח שזה יעבור – נתנו לנו את ההקצאה ישר מבתי הספר אבל הם צחקו מגובה התקציב של שעות הלימוד שמשרד העבודה הקצה.

דניאל אברהם: בימים האלה נקבל את ההצעה של מדרשת רופין ומכון ויצמן ואחרי שנקבל את ההצעה נבוא למשרד העבודה או למשרד התעשייה.

רן כהן: למה לא מרימים את העניין הזה?

דניאל אברהם: הם לא מרימים.

דניאל אברהם: אני אומר לך שזאת תוכנית מסודרת של האגף להכשרה מקצועית ואני אומר לך את זה במלוא הכנות שמשרד התעשייה לא עושה ולא נוקף אצבע.

דניאל אברהם: שלום שמחון, כאשר הוא היה חבר כנסת מן המניין, העלה שאילתא לאלי ישי מדוע לא מקדמים את התוכנית.

דניאל אברהם: השר אמר שישראלים לא עובדים בחקלאות.

דניאל אברהם: את זה אמר השר ולא אני.

דניאל אברהם: לכן אני אומר לכם שאתם חייבים לתת את הדעת באופן רציני.

דניאל אברהם: הנטל הוא רק על החקלאי ואתם מעמיסים עליו יותר מדיי.

רן כהן: זה לא החקלאי.

רן כהן: זה רק על העובד מתאילנד.

דניאל אברהם: לא.

דניאל אברהם: הוא הולך להעמיס את זה עלי.

דניאל אברהם: אני אצטרך לקנות שירותי כוח אדם בארץ ואני אצטרך לשלם את זה.

דניאל אברהם: החקלאי ישלם את זה.

דניאל אברהם: יש כאן תוספת על החקלאי באופן ישיר.

דניאל אברהם: תשים לב לנקודה הזאת.

רן כהן: IOM?

דניאל אברהם: כן.

רן כהן: זה לא קשור ל-IOM.

רן כהן: למדתי את החומר.

רן כהן: ל-IOM החקלאי בישראל לא צריך לשלם כלום.

דניאל אברהם: הוא משלם.

חיים חדד: אין לי את הידע הנרחב, אבל בכל-זאת אני אומר שלמרות שההחלטה שהתקבלה בממשלה ב-7 בינואר 2007, לא נכנסה אפילו זרת של תאילנדי שלא לדבר על היד כולה.

חיים חדד: גם בחודש הקרוב לא ייכנסו עובדים כי התהליך להבאת העובד לוקח חודש ועונת היצוא בעיצומה.

רן כהן: גם לא מייבאים את העובדים הזרים וגם לא קולטים עובדים ישראלים.

רן כהן: מה עושים?

חיים חדד: מקשים.

חיים חדד: הקשבתי כאן בקשב רב ואני אומר שאין כוונה למשרדי הממשלה לא לעזור לחקלאים ולא לעודד תעסוקה ישראלית.

חיים חדד: הניסיונות הם לא ניסיונות רציניים.

חיים חדד: אם באמת רוצים להציב את זה כמטרה, מזמן היו עושים את זה.

חיים חדד: גם הניסיון להילחם בגביית היתר שכאילו משרדי הממשלה הציבו לעצמם, לא תתקיים.

חיים חדד: היא לא תתקיים כי הם לא נוהגים נכון.

חיים חדד: הם הציבו עכשיו מטרה ביוני 2008 ואני אומר לך שכלום לא יקרה וכולם יודעים שלא יקרה כלום אבל מחכים ליוני.

חיים חדד: אני חושב שצריך לבצע הליכים מאוד דרמטיים בתקופה הזאת.

חיים חדד: אני גם מציע שבאחת הישיבות הקרובות של הוועדה תיתן להתאחדות להציג תוכנית שאומרת איך נלחמים בתופעה הזאת.

רן כהן: תעביר לי רק את ראשי הפרקים ובת-שבע תארגן את זה.

קריאה: לא הבנתי על איזה תופעה אתה מדבר.

חיים חדד: על גביית היתר.

יוסי ישי: אם יש תוכנית כזאת, אנחנו הראשונים שנאמץ אותה בנפש חפצה.

רן כהן: מר חדד, ברגע שתהיה לך את התוכנית, תעביר ראשי פרקים אל הוועדה, אל בת-שבע, ואני אכנס את הישיבה.

חיים חדד: הדבר השני שאני רוצה לגעת בו הוא בנושא משרד האוצר.

חיים חדד: למשרד האוצר יש עניין שהמצב יימשך כמו שהוא.

חיים חדד: אני לא מאמין שיצליחו להוציא שקל מאותם 5 מיליון שקלים שהבטיחו לך וכבר היו ניסיונות שלא צלחו.

חיים חדד: אנחנו פנינו למשרד האוצר ואמרנו שהוא גובה מאתנו 120 מיליון שקלים בשנה כקנסות על העסקת העובדים הזרים.

רן כהן: אמרו לי 300 מיליון שקלים.

חיים חדד: לא, 120 מיליון שקלים בשנה.

חיים חדד: עד עכשיו גבו מאתנו 400 מיליון שקלים.

רן כהן: זאת שערורייה.

רן כהן: רק מדינה מטומטמת גובה 300 מיליון שקלים מחקלאים ולא משקיעה 30 מיליון שקלים, 60 מיליון שקלים, 100 מיליון שקלים כדי לעודד ישראלים לעבוד.

קריאה: אתה מדבר על 300 מיליון שקלים קנסות?

חיים חדד: לא קנסות למרות שאנחנו רואים את זה כקנס.

קריאה: אלה אגרות.

חיים חדד: מבחינתנו אלה הן קנסות.

חיים חדד: הרווחיות בחקלאות יורדת וזה דורש מאתנו להעביר את החממות מהשטחים ולצורך כך נצטרך ידיים עובדות.

חיים חדד: הפתרון לאי-הוספת ידיים עובדות הוא הכנסת טכנולוגיה ומיכון.

חיים חדד: אמרנו למשרד האוצר שייקחו את הכסף הזה וישקיעו אותו במיכון ובטכנולוגיה בחקלאות, אבל שום דבר לא נעשה.

חיים חדד: הם לא עושים שום דבר ואני אומר לך שכרגע בשלב הזה יש תוכניות, יש רעיונות, אבל לא נעשה כלום.

חיים חדד: לכן כל התיאוריות האלה הן תיאוריות.

רן פלג: הצורך הוא צורך בוער ונקודתי שעליו באה לענות הקצאה של 2,500 עובדים מתאילנד.

רן פלג: אנחנו היינו בעד ה-IOM וגם בישיבה שקיימנו בשיתוף עם קו לעובד ומשרד התעשייה, מאז ומתמיד תמכנו בנושא הזה של IOM ובאי-גביית דמי תיווך מהעובדים.

רן פלג: שוב אני אומר שהצורך הזה הוא צורך בוער של עונה חקלאית שכבר נפתחה, של יצוא, של 2,500 עובדים שבאים לענות על אותו צורך נקודתי ו-IOM בעצמם הצהירו שייקח חצי שנה מרגע חתימתה הסכם אתם ועד הכנסתם לפעילות.

רן כהן: עכשיו מחכים ל-IOM?

שי חרמש: לא.

שי חרמש: עד יוני זה חופשי.

קריאה: את ה-2,500 מכניסים.

רן כהן: הרי יש החלטת ממשלה.

רן כהן: מישהו מצפצף על החלטת הממשלה?

רן כהן: אני מבין שלא נכנס אפילו עובד אחד.

רן כהן: מצדי שיעבדו 2,500 ישראלים במקומם, אבל גם את זה לא עושים.

יוסי אדלשטיין: בסוף ספטמבר שר החקלאות הגיש הצעה ואנחנו תמכנו בה.

שלום שמחון: עכשיו השאלה איך מפרשים במשרד הפנים את המילה מיידי.

רן פלג: העניין הזה של מיידי הוא באמת העניין שחשוב לנו.

רן פלג: הדאגה שלנו היא שעד סגירת השנה לא יספיקו להגיע 2,500 עובדים.

רן כהן: אף אחד כאן לא אמר על מה מדובר, על עגבניות, על פלפלים, על מה.

קריאה: על הכל.

רן פלג: אני אגיש לעיונך מסקנות ועדת דינור שלמעשה על פיהן התחילה הצעת החוק הראשונה והצעת החוק שבאה עכשיו בעקבותיה.

רן פלג: זה הבסיס לכל.

אסף אדיב: אני מייצג את עמותת מען שעוסקת בנושא הזה בשטח.

אסף אדיב: נעשה ניסיון למצוא אפשרות של קשר שיעזור גם לחקלאים אבל שייתן פתרון לבעיה קשה מאוד של אבטלה, בעיקר בעיה קשה מאוד של אבטלה בסקטור הערבי כולל אפשרות של מתן פתרונות תעסוקה לנשים ערביות ששיעורן בשוק העבודה הוא נמוך ביותר.

אסף אדיב: אנחנו לא רק אומרים שיש אפשרות אלא אנחנו גם עושים את זה בקשר עם חקלאים ויש לא מעט חקלאים, כמה עשרות חקלאים, באזור השרון וגם באזור הצפון שנמצאים בקשר אתנו וקלטו מאתנו עובדים ומעסיקים אותם.

אסף אדיב: ביום חמישי היינו בפגישה במשרד החקלאות בעניין של 5 מיליון השקלים וסוכם שיהיה ביקור אצל חלק מהחקלאים האלה כדי לראות את הדברים בעיניים.

שי חרמש: אגב, יש הקצאה של תאילנדים למגזר הערבי?

אסף אדיב: כן.

אסף אדיב: השאלה היא איפה יש אבטלה, איפה יש כוח עבודה שיכול לעבוד ואיפה הוא יכול לעבוד.

אסף אדיב: אם מדובר במעבידים ישראלים, ערבים או יהודים, זה לא משנה.

אסף אדיב: אני טוען שצריך לתת את האפשרות הזאת ואת האופציה הזאת לאנשים להיכנס למקום העבודה וצריך לתת את העידוד הזה.

אסף אדיב: יש פה מצב מאוד ברור והשאלה לפי דעתי היא לא רק לגבי ה-2,500 עובדים עליהם מדברים כרגע אלא בסופו של דבר השאלה היא שאלה של מדיניות ארוכת טווח של ממשלת ישראל ביחס לנושא של העובדים הזרים בחקלאות.

אסף אדיב: נאמר פה בישיבת הוועדה הקודמת – ויובל יעקבי אמר את זה גם בנושא של מדיניות עובדים זרים בכלל – שיהיה גרף יורד של עובדים זרים.

אסף אדיב: לגבי בתי המלון באילת, גרף יורד שמגיע לאפס תוך שנתיים-שלוש ובאילת הוא כבר הגיע לאפס.

אסף אדיב: בתעשייה הגרף יורד.

אסף אדיב: אני חושש מאוד.

רן כהן: הגרף העולה הוא רק בחקלאות ובסיעוד.

אסף אדיב: נכון.

אסף אדיב: אנחנו מצדנו נעשה כל מאמץ אפשרי.

אסף אדיב: מבחינתנו – אם הכל יוטל עלינו – אנחנו יכולים לארגן בלי שום מאמץ 400 עובדים לפיילוט הזה באזורים שהם אזורים גיאוגרפיים מטבריה ועד פתח-תקווה.

רן כהן: מה הקושי להגדיר את ההטבות?

קריאה: אין קושי.

רן כהן: אם כן, למה אתם לא עושים את זה?

רן כהן: עומד אדם עם ארגון שיש לו כבר קרדיט והוא אומר שהוא יכול לארגן את כל ה-400 עובדים.

קריאה: את השאלה שלך צריך להפנות למשרד החקלאות.

רן כהן: משרד החקלאות יושב כמעט כולו כאן.

רן כהן: ראש משרד החקלאות יושב כאן.

אסף אדיב: אני טוען שסכום הכסף שעליו מדובר, 5 מיליון שקלים, הוא בחזקת לעג לרש.

אסף אדיב: זאת אומרת, היקף הבעיה, המצוקה של החקלאים, העובדה שהחקלאות מתרחבת וזאת לא חקלאות שמצטמצמת, יש לה אפשרות לצאת, השוק בעולם היום פתוח לחקלאות, יש אפשרות להכניס עובדים, האבטלה היא גדולה ולכן למה לא להכניס הרבה יותר משאבים לזה?

אסף אדיב: 5 מיליון שקלים זה מעט מאוד.

אסף אדיב: אני חושב שההגדרה של הפרוייקט הזה, אפילו אם זה 5 מיליון שקלים, אפילו יהיה משהו קטן אבל בואו נתחיל.

אסף אדיב: לא צריך להגדיר אותו כפיילוט, כניסיון לראות אם אפשר או אי אפשר.

אסף אדיב: לפי השקפתי אין מנוס מהתוויית קו יורד, ברור וחד כמו שהיה בבנייה שאומר שתוך 10 שנים, תוך 15 שנים, תוך 20 שנים, התאילנדים לא יהיו כאן.

אסף אדיב: תוריד כל שנה 500 עובדים.

שי חרמש: השר מציג צורך של 50 אלף.

שי חרמש: יש 26 אלף.

שי חרמש: לפי הבנת המתמטיקה, לא הסטטיסטיקה, יש 24 אלף מקומות עבודה פנויים.

שי חרמש: אתה מסוגל לספק 10 אחוזים מזה, 20 אחוזים?

שי חרמש: מישהו מפריע לך?

אסף אדיב: כן.

שי חרמש: מי מפריע לך?

רן כהן: מי שמפריע לו זה מי שלא יוצר עידוד.

שי חרמש: יש עודף ביקוש ולא מספקים עובדים.

רן כהן: יודעים שעובד ישראלי לא יכול להתמודד עם עובד תאילנדי.

רן כהן: הדבר היחיד שאפשר לעשות זה לעודד אותו לעבוד.

אסף אדיב: בתחרות חופשית של ריצה למאה מטרים, מי שיש לו 24 שעות לרוץ, אין לו משפחה, הוא גר בתוך השטח, הוא תמיד ינצח.

אסף אדיב: העובד הזה הוא עובד אידיאלי.

אסף אדיב: אפילו אם ישלמו לו שכר על כל שעה שהוא עובד, הוא עובד אידיאלי כי הוא נמצא תמיד ואין לו שום צרכים.

אסף אדיב: העובד הישראלי לא יכול להתחרות אתו בתנאי שכר המינימום של היום.

אסף אדיב: לכן האופציה הזאת, הסכנה שאני רואה בה היא לבוא לחקלאי ולומר לו שינסה להעסיק ישראלים למשך שנה.

אסף אדיב: מה יקרה אם הוא יוכיח שהוא יכול?

אסף אדיב: אם הוא לא יקלוט את העובד, הוכחנו שישראלים לא יכולים ונמשיך להביא את התאילנדים.

אסף אדיב: זה מרשם לכישלון.

אסף אדיב: אני אומר שצריך לומר שבאזור מסוים ובתחום מסוים מחליטים שמכניסים 400 עובדים, אבל אנחנו לא הולכים אחורה.

אסף אדיב: זה לא פיילוט של כן או לא אלא זה כן הלאה.

רן כהן: חווינו את זה בוועדה הזאת.

רן כהן: כאשר הוחלט לעשות את המהפך הזה בבניין, נמצאו עובדים בבניין, נכנסו באלפים רבים והעובדה שהם הצליחו להקטין את מספר העובדים הזרים.

רן כהן: אגב, ענף הבניין לא קטן אלא הוא גדל.

רן כהן: אותו הדבר גם לגבי מה שהיה בבתי המלון באילת.

רן כהן: אין שום סיבה בעולם שלא יימצאו עובדים ישראלים אם יינתן להם עידוד לעבוד.

ענת גונן: אנחנו הכנו דף מידע שסוקר את הנתונים שאנחנו אספנו לגבי תנאי העבודה של התאילנדים.

ענת גונן: אני חושבת שהנייר ממחיש בצורה טובה מאוד למה לעובד ישראלי קשה מבחינתו להיקלט בענף.

ענת גונן: זה מתחיל משכר שהוא נמוך מאוד בהשוואה לשכר מינימום, וזה אמור לא רק לגבי שכר לשעה אלא גם השכר לשעות נוספות ששם הפער הולך וגדל.

ענת גונן: השכר הממוצע לשעה הוא 12.50 שקלים.

רן כהן: 12.50 שקלים לשעה?

ענת גונן: כן.

שי חרמש: יושב כאן נציג יחידת האכיפה והוא צריך להתחיל לעבוד.

ענת גונן: הפער הוא בין שכר מינימום שכיום הוא כמעט 20 שקלים לשעה לבין 12.50 שקלים לשעה והוא רק הולך וגדל.

ענת גונן: אנחנו מדברים על שעות נוספות כאשר עובדים תאילנדים עובדים הרבה מאוד שעות נוספות במשך שבעה ימים בשבוע.

ענת גונן: התעריף אמור להיות 125 אחוזים או 150 אחוזים, אבל הם משתכרים 13.50 שקלים וזה לפי הנתונים שאספנו.

שי חרמש: זאת הנורמה בכל הארץ?

ענת גונן: ברור שיש חריגים.

שי חרמש: זה דבר נורא.

רן כהן: גם אם זה אמור לגבי חלק מהעובדים, זאת בעיה גדולה.

שי חרמש: אני מרגיש כאילו אנחנו כאן בפלילים כי כל החקלאות משלמת 12.50 שקלים לשעה.

רן כהן: היא לא אמרה כל החקלאות.

ענת גונן: הסקר שלנו מתבסס על עובדים שפנו אלינו.

ענת גונן: אלינו פונים מכל האזורים בארץ אבל פונים אלינו מלכתחילה ממקומות שיש בהם בעיה.

ענת גונן: במקביל אנחנו יודעים מדיווחים של עובדים על כך שבקיבוצים למשל, במרבית הקיבוצים, כן משלמים שכר מינימום.

שי חרמש: טוב שזה נכנס לפרוטוקול.

ענת גונן: זאת אומרת שזה דבר אפשרי.

ענת גונן: מעבר לשכר יש כמובן את כל תעשיית דמי התיווך ואנחנו שומעים כבר על הלחצים שמופעלים לגבי זה.

ענת גונן: אני מעריכה שבאפריל כאשר יתחילו לבדוק אם יש עובד ישראלי או אין עובד ישראלי, יהיו הרבה עובדים שנכנסו ויישארו בלי מעסיק.

אפרים כהן: אני מצר על כך שדווקא גוף וולנטרי שהוא אחראי, תמיד מנצל את ההזדמנות בוועדות הכנסת כדי לציין את המצב של העובדים בחקלאות.

אפרים כהן: אני שואל שאלה פשוטה.

אפרים כהן: אם דברים כאלה קורים, למה אתם לא מעבירים את זה ליחידת הסמך שמטפלת בנושא?

אפרים כהן: היא זאת שפותחת תיקים למעסיקים ומענישה בצורה מחמירה.

אפרים כהן: אתם תמיד באים לכנסת ומציינים את הבעיה הזאת ובזה זה נגמר.

קריאה: הם פוחדים שיפטרו אותם.

אפרים כהן: אני חושב שגם צריך לכבד את מקבלי ההחלטות.

אפרים כהן: הנושא הזה כאוב והוא נמשך מינואר ועבר להחלטת מנכ"לים באפריל ואחר כך, בספטמבר, עבר להצעת מחליטים של שר החקלאות.

רן כהן: לגבי הדברים של ענת, הייתי רוצה לבקש ממך כראש המינהלת להזמין אותה ואת חברי קו לעובד אליך, לעבור על הדוח הזה ותראו מה ניתן לעשות.

אפרים כהן: ברצון רב.

רן כהן: אני מאוד מודה.

דניאל אברהם: לי יש משק של 300 דונם פרחים והילדים שלי מנהלים אותו ביום יום.

דניאל אברהם: יש לנו כל הזמן חוסר בעובדים ואין מצב שיש לנו עובדים בצורה מסודרת.

דניאל אברהם: לקח כמה חודשים והם השיגו ארבעה עובדים מכרמיאל.

דניאל אברהם: אני משדה יצחק.

דניאל אברהם: לקח הבן שלי את תעודות הזהות וביקש ממנו לצלם אותם ושאחתים אותם על טופס 101.

דניאל אברהם: כך עשיתי.

דניאל אברהם: הכנתי את המשכורות.

דניאל אברהם: הם רצו המחאה בלי למוטב כדי שיוכלו לפרוע אותה בכל מקום.

דניאל אברהם: כשהם באו לחתום, ראיתי את השם של העובד אבל ראיתי שהם לא דומים לתמונות שבתעודות הזהות.

דניאל אברהם: אמרו לי שאכן זה כך.

דניאל אברהם: אמר לי אחד שתעודת הזהות של בתו שהיא לא יכולה לעבוד, כי אם היא תעבוד, ישללו לה את הקצבה שהיא מקבלת מביטוח לאומי.

רן כהן: שדה יצחק היה מושב שבדרכי מקיבוץ גן שמואל אל השדות ליד להבות חביבה הייתי עובר דרכו.

רן כהן: לדעת שלחק

רן כהן: לאי בשדה יצחק יש 300 דונם פרחים, זה פנטסטי.

שי חרמש: אני רוצה להרגיע את ההתלהבות לגבי העובדים הזרים ולומר ש-2,500 עובדים זרים זה מעט מדיי ומאוחר מדיי.

שי חרמש: יש פה התרגשות רבה מאיזה שפע של עובדים זרים שבאים לכאן ומצילים את המדינה, אבל לא כך הוא.

שי חרמש: לפי נתונים שקיבלנו גם ממרכז המחקר והמידע של הכנסת ביום החקלאות, צריך לזכור שני דברים: האחד, כל עובד זר יוצר בין ארבעה לשבעה מקומות עבודה במשק, וגברתי, מנכ"לית שירות התעסוקה, זה המנגנון הכי טוב בלי לתת תמריצים להוריד את האבטלה בארץ.

שי חרמש: אני חושב שאם עובדים ישראלים לא יעבדו בדיוק בחממות של עידן בערבה עם 85 אחוזי לחות ו-45 מעלות חום, אבל לעומת זאת יעסקו בשיווק, בהובלה, בהטענה, באריזה, במחקר, בפיתוח וכולי, זה לא יהיה רע אלא להפך.

שי חרמש: נדמה לי שסף ההכנסה הנמוך ביותר נמצא בתוך החממה ומשקופי ההכנסה הגבוהים ביותר נמצאים בחוץ והמנגנון הזה הוא טוב.

שי חרמש: עוד נתון אחד שיקפיץ כאן את כולם.

שי חרמש: עוד 7,000 עובדים זרים יכולים להביא בין 700 ל-800 מיליון דולר יצוא.

שי חרמש: אנחנו מדינה מאוד משגשגת אבל 700-800 מיליון דולר יצוא לא הולכים ברגל.

שי חרמש: בלמנו את זה ועצרנו את זה בהחלטה אדמיניסטרטיבית.

שי חרמש: כבוד השר, הדבר היחיד שנמצא בפיקוח אדמיניסטרטיבי במדינת ישראל אלה הם העובדים הזרים בחקלאות.

שי חרמש: לא שמעתי על הון, על גיוסים, על אשראי בנקאי, ואת התוצאות אנחנו רואים בעובדה שאפשר לייצר הרבה יותר.

רן כהן: נושא העובדים הזרים מפוקח בכל הענפים.

שי חרמש: בסיעוד לא.

שי חרמש: בבניין כבר אין.

רן כהן: זאת החלטת ממשלה שהסיעוד הוא לא במכסה.

שי חרמש: בבניין אין, בתיירות זה יורד, בסיעוד זה בלי פיקוח, כך שהמקום היחיד שאפשר לפקח זה בחקלאות.

שי חרמש: מחר ועדת החוקה, חוק ומשפט עומדת לעסוק בנושא שינוי בכל נהלי קנסות חקלאיים ליתר מידתיות וכל ההשתוללות שהייתה בקנסות לחקלאים.

שי חרמש: אני טיפלתי בנושא הזה מול משרד המשפטים והקדשתי לזה שעות רבות, בדבר אחד ביקשנו להכביד - ואני בין היוזמים להקטין את הקנסות כי הקנסות היו לא לעניין – ואמרנו להכביד את הקנסות, להכביד את האכיפה בנושא אי-קיום חוקי עבודה ושכר מינימום.

שי חרמש: אפרים, אמרתי את זה לא פעם אחת אלא מאה פעמים ואמרתי את זה בכל דיון בוועדה.

שי חרמש: רבותיי, לכו לאכיפה.

שי חרמש: אל תבואו לכאן עם הנתונים אלא לכו ותעשו סדר.

שי חרמש: לכו תאכפו.

שי חרמש: אף אחד בוועדה הזאת, גם לא נציגי החקלאים, גם לא שר החקלאות, ייתן לכם היום איזושהי אמירה נגד הכבדת חוקי שכר מינימום.

שי חרמש: אל תכבידו את היד בזוטות, אל תכבידו את היד בדברים שהם נטל, אל תכבידו את היד בערבה עם 10 אחוזי מס לגבי עובדים זרים כאשר שם אין שום חלופה כי מה אתם מרוויחים בזה חוץ מאשר לקחת כסף?

שרה מרום שלו: אני לא חקלאית.

שרה מרום שלו: ברור שאנחנו צריכים קודם כל לדאוג לעובדים שלנו, לישראלים.

שרה מרום שלו: יחד עם זאת זה מאוד קשה כי אני רואה את זה גם אצל הצעירים.

שרה מרום שלו: האנשים שלנו לא מוכנים ולא יכולים לעבוד באותן השעות שעובדים העובדים הזרים כי הם גרים שם ואין להם מקום אחר ללכת אליו.

שרה מרום שלו: לכן מנצלים אותם - וצריך לומר את האמת – וראינו את מקומות הלינה שלהם וזה לא הוגן לעשות זאת.

שלום בן-משה: זה כבר השתנה בצורה משמעותית.

שרה מרום שלו: אני מקווה.

שרה מרום שלו: בכל אופן, אם אנחנו רוצים השתתפות בחקלאות, לא תהיה לנו ברירה אלא לעשות זאת עם עובדים זרים.

שרה מרום שלו: כמובן לא להוציא את הישראלים מהתחום הזה.

שלום שמחון: כמה דברים לגבי רוח הדיון שהיה כאן.

שלום שמחון: לגבי 2,500 עובדים, ניתנו הנחיות ברורות לגבי רענון.

שלום שמחון: לכן הייתה לי שיחה ברורה עם ראש מינהל אוכלוסין במשרד הפנים.

שלום שמחון: יהיה צורך לתגבר כוח אדם בנמל התעופה לצורך המהלך הזה ויש לזה חשיבות גדולה.

שלום שמחון: מבלי להתערב בתהליך, אחרי ששמעתי כאן את יובל מהאוצר, נראה שהפיילוט עומד להיכשל מראש ואני אומר גם למה.

שלום שמחון: זה לא פיילוט שהאוצר יכול לעשות אותו.

שלום שמחון: האוצר ייתן את הכסף והצדדים השונים שנוגעים בדבר יעשו אותו.

רן כהן: משרד החקלאות יעשה אותו.

קריאה: המשרד שלכם הוא המוביל.

קריאה: אנחנו יושבים בישיבות אבל זה לא שאנחנו עושים את הפיילוט.

רן כהן: אמר לי אותו דבר גם הרן שהוא במשרד האוצר מרכז את העניין הזה.

רן כהן: הוא אמר לי שהם נותנים את הכסף אבל המוביל הוא משרד החקלאות.

רן כהן: אני יודע שאתה שר החקלאות ואתה מעונין שזה יהיה.

רן כהן: מישהו צריך לקחת את ההנהגה של העניין הזה וזה משרד החקלאות.

שלום שמחון: המשרד יעשה את זה על פי התנאים בשטח ולא על פי התנאים שקיימים בירושלים.

שלום שמחון: לגבי הנושא של עודף התשלומים שהחקלאים משלמים וגם הקנסות שהם משלמים.

שלום שמחון: הכסף הזה היה צריך להיות לעודד ישראלים לכניסה לחקלאות ולהכנסת טכנולוגיה שמצמצמת ידיים עובדות.

שלום שמחון: אם זה היה קורה כך, אתה יודע שאחוז מסוים הולך לזה.

שלום שמחון: אם זה היה קורה, היה תמריץ לממשלה ללכת למהלך.

רן כהן: אם חבר הכנסת חרמש וחברת הכנסת שרה מרום שלו מוכנים, אני מוכן להרים את הכפפה.

שי חרמש: נלך על זה שלושתנו.

רן כהן: נלך על זה.

רן כהן: זה מהלך נכון.

שלום שמחון: יש היום בעולם וגם בישראל הרבה מאוד טכנולוגיה שעדיין לא הבאנו אותה לכאן כי היא לא כלכלית.

שלום שמחון: במסיק הזיתים, אין ספק שזה דורש מהלך.

שי חרמש: אגב, יש מיכון גם לתבלינים אבל צריך לפתח אותו.

שלום שמחון: יש עבודה מאוד גדולה שנעשתה במשרד החקלאות לגבי טכנולוגיה שתצמצם ידיים עובדות ואני הצעתי לא פעם לאוצר שאם אנחנו נמצא את המתכונת הזאת, זאת התחייבות של החקלאי.

שלום שמחון: אפשר ללכת למהלך מהסוג הזה ובאמת בענף הפרחים והירקות יש עוד הרבה מקום להכניס טכנולוגיה שתצמצם את הידיים העובדות אבל הטכנולוגיה הזאת היא מאוד מאוד יקרה.

שלום שמחון: אם היה אפשר ללכת לזה, זה דבר חשוב.

שלום שמחון: הדבר האחרון שאני לא רוצה להיכנס אליו אבל אני אומר את דעתי, לגבי הארגון הבינלאומי לפליטים.

קריאה: הוא לא ארגון לפליטים.

שלום שמחון: זאת ההגדרה.

שלום שמחון: אין שום סיכוי בעולם שתהיה מתכונת מהסוג הזה שרוצים לעשות אותה.

שלום שמחון: אחרי שחודשיים לא יהיו עובדים, בחודש יוני הבא תהיה החלטת ממשלה שמאריכה את זה בעוד פרק זמן מסוים.

שלום שמחון: במקום הדבר הזה, במקום לטפס על עצים שאין סיכוי שהם ייושמו, יש מספיק ניסיון מצטבר במדינת ישראל ואפשר למצוא מתכונת אחרת ונכונה שהיא גם פותרת את בעיית המאכערים וגם לוקחת בחשבון שהמדינה ממנה מגיעים העובדים לישראל, כללי המשחק בה הם אחרים.

שלום שמחון: אם חושבים שכאן אנחנו נתמודד עם כללי המשחק שנוהגים שם, טועים אלא צריך להשתלב בכללי המשחק בדרך נורמטיבית שמאפשרת לעבוד באופן הכי הוגן וחופשי האפשרי.

רן כהן: תודה רבה לשר החקלאות.

רן כהן: אני רוצה לסכם את הישיבה.

רן כהן: נדמה לי שחשוב מאוד היה לקיים את הדיון הזה.

רן כהן: אני רואה את זה באופן הכי תמציתי.

רן כהן: נדמה לי שלא יכול להיות מצב בו פרי נמצא על העצים, על השיחים או באדמה וצריך להוציא אותה אבל לא יינתן מענה של המדינה לעניין הזה.

רן כהן: לכן אני חושב שהדבר הראשון שאני רוצה לסכם הוא שאני קורא למשרדי הממשלה, לשירות התעסוקה, לכל הגורמים שנוגעים בעניין לפעול לאלתר ובאופן מיידי לעודד כמה שאפשר ישראלים להיכנס לעבודה בחקלאות וגם להגשים את אותו חלק לפחות של ההחלטה לגבי יבוא העובדים הללו כדי שיוכלו לקטוף את הפרי ולקיים את היצוא.

רן כהן: זה דבר שדרוש במיידי וכאן אי אפשר לשחק משחקים.

רן כהן: נדמה לי שאין לנו דרך אלא לדרוש ממשרדי הממשלה לעצב דרך, גם אם היא ארוכת טווח, להגיע למצב בו רוב או כמעט כל העובדים בחקלאות יהיו ישראלים ואז אין תופעות לא של שוחד, לא של גבייה שחורה ולא של כל התופעות המושחתות האלה.

רן כהן: 29 אלף עובדים זרים בחקלאות הם 29 אלף עובדים יותר מדיי וצריך להגיע למצב בו ישראל תוכל לפרנס את עצמה ולפרנס את החקלאות שלה מעובדיה.

רן כהן: דיברתי עם מתאם הפעולות בשטחים והוא בעד זה שייכנסו יותר פלשתינאים כמובן שהם ללא סכנה ביטחונית כדי לעבוד בישראל.

רן כהן: אין שום סיבה שזה לא יהיה.

קריאה: שייכנס לחממה עם חמישה פלשתינאים ונראה אם הוא יצא ממנה.

רן כהן: אני מציע לך להיפגש אתו ותראה במי מדובר.

רן כהן: אדם עם רקורד עצום.

רן כהן: אנחנו דורשים מהממשלה, ממשרד החקלאות, ממשרד האוצר וממשרד התעשייה להפעיל לאלתר את הפרוייקט של עידוד ישראלים לעבוד בחקלאות.

רן כהן: לא יכול להיות שהדבר הזה יתמסמס.

רן כהן: זאת פשוט שערורייה.

רן כהן: אני ממש מבקש ממך אדוני השר ואני מבקש ממך יוסי ישי לקחת את העניין הזה לידיים.

רן כהן: במקום שבו יש עיכוב, אני מאוד מבקש לדעת את זה.

רן כהן: יש לי סמכות גם כיושב-ראש הוועדה הזאת וגם כיוזם החוק.

רן כהן: אין שום סיבה בעולם שזה יתמהמה.

רן כהן: אין.

רן כהן: הכסף, אם הוא לא יצא ב-2007, הוא לא יצא.

רן כהן: אתה הרי יודע שלא יעבירו אותו ל-2008.

קריאה: זה מה שהם יעשו.

רן כהן: זה מה שהם רוצים אבל אני לא מסכים שזה יקרה.

רן כהן: הדבר האחרון שאני רוצה לסכם.

רן כהן: אני לא מקבל את כל העבודות הפסימיות לגבי חיסול התופעה של הגבייה השחורה.

רן כהן: אני דורש ממשרד התעשייה וממשרד הפנים למצוא את כל הדרכים.

רן כהן: אני דורש שהעניין הזה ייעשה וייעשו כל הסידורים כדי שלא תתקיים גבייה שחורה כזאת שמשחיתה את הכלכלה, משחיתה את החברה, משחיתה את היחסים בין ישראל לבין תאילנד.

רן כהן: אני דורש שהמדיניות הזאת תיפסק בכוח.

רן כהן: עוד לא ראיתי אדם אחד שנכנס לבית סו הר בעניין הזה וצריך להיכנס.

רויטל דנקר: ההסכם עם תאילנד נחתם אבל הוא לא נכנס לתוקף כי יש אתו כמה בעיות.

רן כהן: אז צריך לסיים את זה ולקדם את זה.

רן כהן: אלה הסיכומים של הישיבה ואני מאוד מקווה שזה מקובל על חבריי.