ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 284, 2007-10-16 14:00

משה שרוני: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

משה שרוני: חה"כ שלי יחימוביץ, רשות הדיבור שלך.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, על פניו זה נראה חוק פשוט, אבל אני חייבת לומר שאנו מקיימים הרבה מאוד פגישות בהשתתפות כל הגורמים הנוגעים בדבר: משרד המשפטים, משרד התמ"ת, משרד האוצר, ההסתדרות, קו לעובד, הקליניקות באוניברסיטת תל אביב, האגודה לזכויות האזרח והמעסיקים.

שלי יחימוביץ': כיוון שאנו מתייחסים ברצינות רבה לחוק הזה, שהתכלית שלו היא לאפשר לעובד, שלעיתים קרובות מדי עושקים אותו, להבין מה כתוב לו בתלוש וכמה הוא מקבל באמת.

שלי יחימוביץ': כדי שזו לא תהיה סינית, אנחנו גם יורדים לפרטי פרטים.

שלי יחימוביץ': בחלק מהדברים הגענו להסכמות עם כל הנוגעים בדבר.

שלי יחימוביץ': בחלק מן הדברים אנחנו בדרך להסכמה.

שלי יחימוביץ': יש שני סעיפים, שיש מחלוקת מסוימת לגביהם אבל אפשר להסתדר.

שלי יחימוביץ': כיוון שזה כרוך בעוד הרבה שעות מפגש, סיכמנו על דעת כל המשתתפים בפגישה הלא פורמאלית שלנו, ששני הסעיפים: סעיף הפיצויים העונשיים בתביעה אזרחית וסעיף החזקות, לא יידונו היום.

שלי יחימוביץ': לגבי שני הסעיפים האלה אנו נגיש את ההצעה כפי שעברה בקריאה טרומית תוך הסכמה שאין הסכמה, ולקראת הקריאה השנייה והשלישית נגיע להסכמות.

משה שרוני: למה שלא נגיע עכשיו להסכמות?

נעה בן שבת: אי ההסכמות לא נבעו מכך שלא עבדו על הדברים.

נעה בן שבת: למרות שהיו הצעות כאלה ואחרות, עדיין לא הגיעו לעמק השווה.

נעה בן שבת: אי אפשר להכניס להצעה לקראת הקריאה הראשונה את הנוסחים כפי שעברו בקריאה הטרומית, כי הם לא מספיק מעובדים ויש עליהם מחלוקות.

שלי יחימוביץ': אני מציעה, שלא לנסות להגיע להסכמות.

שלי יחימוביץ': אנחנו יכולים להצביע כאן ויהיה לנו רוב של הוועדה, אבל לא תהיה הסכמה של האוצר ושל התמ"ת.

שלי יחימוביץ': אנחנו מעוניינים שכל הגורמים יסכימו, כדי לוודא אכיפה מיטבית של החוק.

שלי יחימוביץ': למרות ההסכמה שהושגה בינינו, באה הלשכה המשפטית ואמרה שיש לה נוסח שאותו הא רוצה שאנו נעלה לקריאה ראשונה.

שלי יחימוביץ': הנוסח של הלשכה המשפטית לא מקובל עלי.

שלי יחימוביץ': אין שום סיבה להכניס נוסח חדש, כאשר ממילא מקובל שאין הסכמות על מה שעבר בקריאה טרומית.

שלי יחימוביץ': אני רואה בזה אלמנט מסוים של כפייה.

שלי יחימוביץ': אנו מחוקקים פה חוק בהסכמות, בשיתוף פעולה, והלשכה המשפטית כופה עלינו להעלות לקריאה ראשונה נוסח שהוא לא מקובל.

שלי יחימוביץ': אני מציעה, שנגיש את הנוסח שעבר בקריאה הטרומית, שעבר את הלשכה המשפטית.

שלי יחימוביץ': זה האבסורד.

שלי יחימוביץ': הרי אנחנו לא מניחים חוק לפני שהוא עובר את הלשכה המשפטית.

שלי יחימוביץ': לכן, אני מציעה שנסכים שנגיע להסכמות לעניין העונשין והחזקות, ואת הישיבה הזו נייחד לכל הסעיפים האחרים.

אפי איתם: החוק שלי דוגל בעיקרון שמה שלא יהיה פשוט, פשוט לא יהיה.

אפי איתם: זה יהיה בסך הכל עוד אות מסובכת בספר החוקים.

אפי איתם: אני הגשתי הצעת חוק פשוטה, שאומרת שצריך לתת תלוש משכורת, ובמידה והוא לא יינתן המעביד יהיה חייב לשאת בנטל ההוכחה כי שילם שכר מינימום ואת כל תשלומי הזכויות הנלוות.

אפי איתם: אני חושב שאנחנו יכולים להסכים שנעלה את הנוסח הזה לקריאה ראשונה.

אפי איתם: אני מציע, שבמעלה הדרך אנחנו נתעסק גם עם סוגיית החזקות.

אפי איתם: שלי, החזקה שאת נותנת כל כך חזקה, שהיא תיצור מצבים הפוכים, שהעובדים יוכלו להתעמר במעבידים.

אפי איתם: גם זה מצב לא נכון.

אפי איתם: אנחנו נדבר על זה.

שלי יחימוביץ': בוא נשאיר את זה להמשך הדיונים.

נעה בן שבת: אני רוצה לנסות ולקרוא את הנוסח שמשלב את שתי ההצעות.

נעה בן שבת: 1.

נעה בן שבת: בחוק הגנת השכר, התשי"ח –1958 (להלן – החוק העיקרי), במקום סעיף 24 , יבוא: "פנקס שכר ותלוש שכר 24(א) מעביד חייב - (1) לנהל פנקס בדבר שכר העבודה המגיע לעובדיו, ופרטי השכר ששולם לעובדים (להלן – פנקס שכר); (2) למסור לעובד, בכתב, רישום נתונים מתוך פנקס השכר, המפרט את פרטי השכר ששולם לעובד (בחוק זה - תלוש שכר).

נעה בן שבת: (ב) פרטי השכר בפנקס השכר ובתלוש השכר יכללו את הפרטים המנויים בתוספת לחוק.

נעה בן שבת: (ג) הרישום בפנקס השכר, ומסירת תלוש השכר לעובד ייעשו לא יאוחר מהיום הקובע.

נעה בן שבת: בהצעה של חה"כ איתם הוצע למסור את תלוש השכר לא יאוחר מהראשון בכל חודש.

נעה בן שבת: בהצעת החוק של יחימוביץ הוצע למסור את תלוש השכר לא יאוחר מ-14 ימים מיום תשלום השכר.

נעה בן שבת: היום הקובע לעניין זה הוא היום שבו הופך השכר להיות מולן.

נעה בן שבת: לפעמים המעבידים מושכים את השכר עד לאותו יום בו השכר הופך להיות מולן.

שלי יחימוביץ': על זה יש הסכמה מוחלטת.

נעה בן שבת: אני ממשיכה לקרוא: "(ד)

נעה בן שבת: הוראות סעיף זה לא יחולו על יחיד לגבי עובדו שאותו הוא מעסיק שלא במסגרת עסקו או משלח ידו, זולת אם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, קבע אחרת לגבי סוגי מעבידים או עובדים כאמור, בתנאים ובדרך שקבע".

נעה בן שבת: זו הוראה שכבר קיימת היום מכוח הודעה שנמסרת על פי החוק.

נעה בן שבת: "(ה) שר התעשייה, המסחר והתעסוקה רשאי, בהתייעצות עם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגוני מעבידים שהם לדעת השר יציגים ונוגעים בדבר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, לשנות, בצו, את התוספת לחוק".

משה שרוני: אנחנו נעבור להצבעה על סעיף 1.

משה שרוני: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 אושר.

נעה בן שבת: "אחרי סעיף 25 לחוק העיקרי יבוא: 25א.

נעה בן שבת: סכום שנוכה בהתאם לסעיף 25 יעבירו המעביד למי שלו מיועד הסכום תוך 30 יום מהיום שבו רואים כמולן את השכר שממנו נוכה, זולת אם נקבעה בחיקוק דרך אחרת".

נעה בן שבת: זה סעיף שקיים כבר היום, אך הוא קיים במקום אחר ומשולב עם ההוראה העונשית.

נעה בן שבת: למען הסדר נפריד את ההוראה שיש חובה להעביר את הסכומים מהענישה שתיקבע בסעיף הבא.

נעה בן שבת: 25ב.

נעה בן שבת: (א) אלה דינם קנס כאמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (בסעיף זה – חוק העונשין) – (1) מעביד שלא מסר לעובדו תלוש שכר בתוך המועד האמור בסעיף 24(ג); (2) מעביד המוסר לעובדו תלוש שכר שלא נכללים בו פרטי השכר ששולם לעובד, כולם או חלקם בניגוד להוראות סעיף 24(ב).

נעה בן שבת: (ב) עבירה לפי סעיף קטן (א)(1) היא מסוג העבירות של אחריות קפידה".

נעה בן שבת: היתה פה התלבטות, האם להחיל אחריות קפידה משמעה שלא צריך להוכיח יסוד נפשי של עובר העבירה, לא צריך להוכיח שמעביד התכוון לעבור את העבירה.

מיכל חילי: זאת אומרת, שמספיק שהעובד אומר שהוא לא קיבל תלוש שכר.

נעה בן שבת: אחריות קפידה לא אומרת שהולכים לפי העובד בהכרח, אבל העובד לא צריך להוכיח שהמעביד התכוון או היה מודע לזה.

נעה בן שבת: היתה גם הצעה להחיל אחריות קפידה על מעביד שמסר תלוש שכר, אבל לא נכללים בו פרטים התואמים את השכר ששולם.

שלי יחימוביץ': זו מטרת החוק.

נעה בן שבת: השאלה היא, האם להחיל גם פה אחריות קפידה, או שפה יש יותר מקום לטעויות ולכן יש יותר מקום להוכיח את היסוד הנפשי.

שי סומך: אנחנו בעד להשאיר את הנוסח כמו שהוא.

שי סומך: אחריות קפידה מיועדת לעבירות פשוטות, כן או לא נתן תלוש שכר, ולא לעבירות מורכבות לגבי כמה שעות נוספות האדם עבד או לעבד.

שי סומך: הגישה של חוק העונשין, היא שאחריות קפידה לא תחול על עבירות מורכבות כאלה.

שי סומך: לכן, הנוסח נראה לנו בסדר.

נעה בן שבת: בהצעה המקורית, העונש על מסירת תלוש שלא נכללים בו פרטי השכר היה לפי סעיף 61(א)(1).

נעה בן שבת: השאלה היא, האם אפשר לקבוע את שתי העבירות באותו מדרג?

נעה בן שבת: כלומר, שתיהן לפי 61(א)(2), שם מדובר על קנס של 26,100 שקלים לעומת 12,900 שקלים.

דבורה אליעזר: אנחנו מעדיפים שכן, כי הקנס לפי סעיף 61(א)(2) הוא על עבירה שהיא מסוג עוון.

דבורה אליעזר: אנחנו מעדיפים את הנוסח הקיים.

שלי יחימוביץ': מקובל.

נעה בן שבת: אני ממשיכה לקרוא: "(ג) מעביד שניכה סכומים משכרו של עובד בניגוד להוראות סעיף 25, דינו - קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין.

נעה בן שבת: (ד) מעביד שניכה סכומים משכר העובד ולא העבירם למי שלו יועדו הסכומים, בניגוד להוראות סעיף 25ב , דינו – מאסר שנתיים או קנס בשיעור פי שישה מן הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין".

נעה בן שבת: זאת עבירה שכבר קבועה היום.

נעה בן שבת: היא מופיעה היום בסעיף 26.

וילמה מאור: על כמה כסף מדובר?

נעה בן שבת: מדובר על למעלה ממיליון שקלים.

נעה בן שבת: הקנס לפי סעיף 61(א)(4) הוא 202,000 שקלים.

נעה בן שבת: זה קנס מאוד גבוה, אבל זה הקנס הקבוע היום לאותה עבירה.

נעה בן שבת: אני ממשיכה לקרוא: "(ה) מעביד שעבר עבירה לפי סעיף קטן (א) או (ג) בנסיבות מחמירות – דינו קנס פי חמישה מהקנס האמור באותו סעיף קטן, ואם עבר עבירה לפי סעיף קטן (ד) – דינו מאסר 30 חודשים או קנס בשיעור פי שמונה מן הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין".

נעה בן שבת: לעניין זה, "נסיבות מחמירות" כל אחת מאלה- (1)

נעה בן שבת: המעשה נעשה בכוונה להשיג טובת הנאה לנאשם או לאחר, או להימנע מתשלום המגיע לעובד, או עבורו.

נעה בן שבת: (2) כתב האישום מפרט שלוש עבירות לפחות לפי חוק זה, שבוצעו על ידי המעביד בפרק זמן שאינו עולה על 12 חודשים.

נעה בן שבת: ".

שי סומך: נראה לנו שסעיף קטן (ה) הוא מרחיק לכת.

שי סומך: העונשים בסעיף קטן (ד) הם מספיק חמורים.

שי סומך: מדובר על שנתיים מאסר וקנס של 200,000 שקלים על כל תלוש שכר.

שי סומך: כלומר, אם מדובר בכמה עובדים זה יותר.

שי סומך: סעיף (ה) הוא מרחיק לכת מבחינת הקנסות, הרבה מעבר למקובל בדיני העבודה.

שלי יחימוביץ': מה התמ"ת חושב?

דבורה אליעזר: גם אנחנו בדעה של משרד המשפטים, שהקנס הקבוע בסעיף (ד) הוא מספיק.

דבורה אליעזר: הסעיף הזה בכלל לא נכלל בנוסח הקודם או בדיונים שלנו.

דבורה אליעזר: אנחנו חושבים, שלא צריך לקבוע "נסיבות מחמירות" בקשר לעבירה של אי העברת סכומים.

דבורה אליעזר: אנחנו מסתפקים עם קביעת "נסיבות חמורות" בקשר לעבירות של סעיפים (א) ו-(ג) שהם אי מתן תלוש שכר ואי הכללת הפרטים בתלוש השכר.

שלי יחימוביץ': מהי עמדת קו לעובד?

ערן גולן: העבירה הזו היא עבירה של גניבה.

ערן גולן: מדובר בכסף של העובד, שהמעביד לוקח אותו, אמור להעביר אותו לצד שלישי ושומר אותו אצלו.

ערן גולן: כאשר מסתכלים על העבירות הרגילות של גניבה בחוק העונשין, ישנו גם כן מדרג.

ערן גולן: ישנה גניבה רגילה ויש גניבה ממעביד.

משה שרוני: אתה טוען, שצריך להשאיר את זה כמו שזה.

ערן גולן: בוודאי.

ערן גולן: כאשר מדובר בכמות גדולה של עובדים או בסיטואציות חריגות, זה מוצדק.

ערן גולן: אני הייתי משווה את זה למה שקבוע בחוק העונשין לגבי גניבה, שזה 7 שנות מאסר.

ערן גולן: אם אנו לא הולכים לכיוון המקביל, אז לכל הפחות להשאיר את זה כמו שזה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להגיד לך, אדוני היו"ר, מה המקבילה של זה.

שלי יחימוביץ': אם עובד היה גונב ממעבידו הוא היה יושב בכלא.

שלי יחימוביץ': עובד שגונב ממעביד הוא גנב, אבל על מעביד שגונב מעובד אנו שומרים.

שי סומך: לפי סעיף קטן (ה) אפשר להגיע ל-8 פעמים 200,000 שקלים, 1,600,000 שקלים.

שי סומך: צריך פרופורציה.

שי סומך: קנס של 200,000 שקלים הוא מספיק.

איתי סבירסקי: אני לא חושב, שכדאי להתווכח על הסכומים.

איתי סבירסקי: יכול להיות שאנו יכולים להתפשר על הסכומים, אבל חשוב שיהיה עיקרון שאם מדובר בהפרה חוזרת הענישה הבסיסית תהיה גדולה יותר.

איתי סבירסקי: יכולה להיות שהענישה הבסיסית צריכה להיות קנס של 400,000 שקלים, והענישה על ההפרה החוזרת תהיה 700,000 שקלים.

איתי סבירסקי: אפשר להוריד את הסכומים, אבל צריך להיות עיקרון, שהעונש על עבירה חוזרת תהיה גדולה יותר.

שלי יחימוביץ': בואו נעשה את זה.

נעה בן שבת: אולי אפשר להסביר, שהעבירה המקורית של סעיף (ד) נכנסה פה למען הסדר, והקנס כבר היום קבוע כקנס מאוד גבוה של 1,200,000 שקלים.

נעה בן שבת: כל פעם שהמעביד לא מעביר את הסכומים שהוא ניקה מכספי העובד ליעדם, זה הקנס.

נעה בן שבת: במקרים רבים הקנס הוא קנס מצטבר.

נעה בן שבת: השאלה היא, האם רוצים להפחית מהעבירה המקורית ובכל זאת לקבוע נסיבות מחמירות, או לוותר על הנסיבות המחמירות ביחס לסעיף הזה.

שי סומך: בואו נדון בנושא הזה.

משה שרוני: אני מציע, להשאיר את סעיף (ד) ולהוריד את היתר, את סעיף (ה) ביחס לסעיף (ד).

שי סומך: אנו שומרים על הזכות שלנו להעיר לגבי הפרה חוזרת, לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לשמוע את עמדת ההסתדרות.

אירית פוריין-ויצמן: אנחנו סבורים שנסיבות מחמירות כן מצדיקות את ההחמרה בענישה, מכיוון שכבר היום יש ענישה על נסיבות לא מחמירות שזה פי 6.

אירית פוריין-ויצמן: בנסיבות מחמירות יש מקום להחמיר.

אירית פוריין-ויצמן: מקובלת עלי ההצעה של איתי, שאפשר להפחית בנסיבות הרגילות וליצור מדרג לצורך הנסיבות המחמירות.

שלי יחימוביץ': למה לא ליצור עקרון של מדרג ולהגיע לפשרה בנוגע לסכום?

משה שרוני: אולי נפסיק את הישיבה, ואתם תמשיכו לדון בכל זה.

משה שרוני: אם רוצים להעביר את זה לקריאה ראשונה, צריך לעשות זאת בהסכמה.

משה שרוני: אני רואה, שאין כל כך הסכמה.

משה שרוני: כאן מדובר על קנס של 1,200,000 שקלים.

משה שרוני: איזה מעביד לא ימסור את מה שהוא צריך בשביל לא לשלם קנס כזה?

משה שרוני: אנחנו מסרבלים את הכל.

משה שרוני: החוק חייב להיות פשוט וברור.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, אני חולקת עליך.

שלי יחימוביץ': החוק לא חייב להיות פשוט וברור.

שלי יחימוביץ': מי שיבוא ליישם אותו אלה עורכי דין בבית דין לדיני עבודה.

שלי יחימוביץ': אנחנו צריכים לתת להם כלים.

שלי יחימוביץ': כפי שאמר ערן, כמו שיש גניבה רגילה וגניבה בנסיבות מחמירות, אנחנו כמחוקקים צריכים ליצור את ההבחנה הזו גם לגבי גניבה מעובד ולא להפקיר את העובד, כפי שאנו לא מפקירים את המעביד שחשוף לגניבות.

שלי יחימוביץ': לכן, בואו נדון על זה.

שלי יחימוביץ': יש אפשרות להגיע להסכמה.

שלי יחימוביץ': בואו נאמר שיהיה מדרג ואנו נתפשר על העניין של הסכומים.

דבי גילד-חיו: אולי דבורה תוכל לתת לנו נתונים לגבי כמה אוכפים את הסעיף הזה.

דבי גילד-חיו: נראה לי, שבגלל שהסכומים כל כך גבוהים זה מונע אכיפה של הסכומים האלה.

דבי גילד-חיו: אם היה מדובר בסכומים קטנים יותר, היה סיכוי גדול יותר שיאכפו זאת.

שלי יחימוביץ': נגיע להסכמה עקרונית שיש מדרג, ושאנו מגיעים לפשרה בעניין הסכום.

שלי יחימוביץ': לגבי הסכום נדון לפני הקריאה השנייה והשלישית.

נעה בן שבת: אז אולי נשאיר את הסכומים האלה, ונדון בהם לפני הקריאה השנייה והשלישית.

שלי יחימוביץ': אין שום בעיה.

משה שרוני: יהיה על זה דיון לקראת קריאה שנייה ושלישית.

משה שרוני: אנו נעבור להצבעה.

משה שרוני: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 אושר.

נעה בן שבת: אני עוברת לסעיף 3: " בסעיף 26 לחוק העיקרי - (א) במקום כותרת השוליים יבוא "אחריות נושא משרה בתאגיד".

נעה בן שבת: (ב) סעיף קטן (א) – יימחק.

נעה בן שבת: (ג) בסעיף קטן (ב), במקום "לפי סעיף קטן (א)" יבוא "לפי סעיף 25ב" ובמקום "הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל"ז – 1977" יבוא "שליש הקנס הקבוע לאותה עבירה".

נעה בן שבת: הסעיף הזה עושה תיקון נוסח, כי באותו סעיף 26 היתה גם ההוראה שחייבים להעביר את הסכום שנוכה ליעדו, וגם העבירה הפלילית של אי העברת סכומים.

נעה בן שבת: כאן נעשים התיקונים המתאימים.

נעה בן שבת: כיוון שהסעיף הזה כבר כלל אחריות נושא משרה ורוצים להרחיב אחריות נושא משרה לכל ההוראות הפליליות המוצעות בהצעת החוק הזו, נעשה התיקון הזה.

שי סומך: לגבי אחריות נושא משרה, מוצע שהקנס יהיה שליש מהקנס הרגיל.

שי סומך: לפי מה שאני יודע, בדרך כלל הקנס לנושא משרה הוא שווה לקנס הרגיל, או שהוא חצי ממנו ולא שליש.

שי סומך: אני מציע להעלות משליש לחצי, כפי שמקובל.

משה שרוני: מקובל עלינו.

מרדכי רון: אני מבקש להעלות דבר נוסף.

מרדכי רון: אולי אנשים לא מודעים לזה, אבל אחת הגניבות הגדולות ביותר מעובדים, היא מדמי החבר מארגוני העובדים.

מרדכי רון: הגנבים הכי גדולים בנושא הזה הן הרשויות המקומיות.

משה שרוני: אם העובד הוא חבר הסתדרות, צריך להוריד לו.

משה שרוני: אם הוא לא חבר הסתדרות, לא צריך להוריד לו.

מרדכי רון: אני מדבר על חברים.

מרדכי רון: עשרות רשויות לא מעבירות את הכסף.

מרדכי רון: אם לא יהיו אמצעי ענישה מחמירים, זה לא ייעלם.

מרדכי רון: אם יראו שפה הולכים לפגוע ברשויות, יכניסו לחוק ההסדרים את הביטול של החוק הזה.

שלי יחימוביץ': אל תיתן רעיונות.

משה שרוני: אני אתן למשרד הפנים לטפל בזה.

משה שרוני: שליש מעובדי הרשויות המקומיות הם חברי הסתדרות ושני שליש אינם חברים.

משה שרוני: בעירייה שלי, מתוך 4,500 עובדים, 300 בלבד הם חברי הסתדרות.

דבורה אליעזר: בכל מקרה העונש החמור לעבירה של אי העברת סכומים נקבע במסגרת חוק בכר, ולא במסגרת חקיקת חוקי עבודה.

נעה בן שבת: אני ממשיכה לקרוא: "(ד) בסעיף קטן (ג), במקום "לפי סעיף קטן (א)" יבוא "לפי סעיף 25ב".

משה שרוני: אנו נעבור להצבעה על סעיף 3.

משה שרוני: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 אושר.

נעה בן שבת: אני עוברת לקרוא את סעיף 4: "אחרי סעיף 26 לחוק העיקרי יבוא: 26א,"סמכות שיפוט ותרופות".

נעה בן שבת: לבית-הדין לעבודה תהא סמכות ייחודית לדון בהליך אזרחי בשל הפרת הוראות חוק זה, והוא רשאי לפסוק פיצויים אף אם לא נגרם נזק של ממון, בשיעור שייראה לו בנסיבות העניין, בנוסף לכל פיצוי או סעד אחר".

איתי סבירסקי: אנחנו רוצים לקבוע פיצויים ספציפיים על עבירה של אי מסירת תלוש.

איתי סבירסקי: כאן עושים מנגנון פיצוי על כלל חוק הגנת השכר, מנגנון שכבר קיים בנוגע להלנת שכר.

איתי סבירסקי: לכתוב את זה שוב, זה לא חכם.

רן כהן: אם זה ניתן לידי בית הדין לעבודה, אז מה הבעיה?

נעה בן שבת: זה בנוסף לכל פיצוי אחר.

נעה בן שבת: זה פיצוי נוסף על נזק לא ממוני.

שלי יחימוביץ': האם לא הורדנו את הסעיף הזה?

רן כהן: לא צריכים להוריד את זה.

עמית בן צור: חסרים בחוק הזה דברים.

עמית בן צור: החזקה והפיצויים העונשיים לא נמצאים פה, וזה סעיף שקשור לזה.

עמית בן צור: לגבי מה שאיתי אמר, יש פה הוספה של משהו שקיים כבר.

משה שרוני: אנחנו רוצים להעביר את החוק הזה לקראת הקריאה הראשונה.

נעה בן שבת: זה היה הנוסח בהצעה הטרומית.

עמית בן צור: בגלל שהסכמנו שאנו לא דנים בעניין החזקה והפיצויים העונשיים וזה החלק שפה חסר, צריך לחשוב על איזה נוסח אנו מצביעים תחת ההערה שאנו נדון בזה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

רן כהן: אבל אנו נותנים לבית הדין את הסמכות לדון במקרים שבהם היתה הפרה.

נעה בן שבת: בהצעה הטרומית הופיע הנושא של סמכות שיפוט ופיצויים על נזק שאינו נזק ממוני.

נעה בן שבת: זה הופיע בצד ההצעה שלה לעניין פיצוי עונשי.

שלי יחימוביץ': האם את הורדת את כל הסעיפים על דעת עצמך?

נעה בן שבת: אנחנו הצענו את הנוסח הזה כנוסח לדיון, שעולה בעקבות הפגישה שאת קיימת עם גורמים רבים.

נעה בן שבת: אם יש נושאים שאתם מבקשים להעלות ולדון בהם, זה אפשרי.

שלי יחימוביץ': כיוון שלא היתה הסכמה, את לא יכולה לקבוע שזה הנוסח המוסכם.

נעה בן שבת: לכן אני מקריאה אותו, ואנחנו מצביעים עליו.

נעה בן שבת: אני רוצה להשלים את ההבחנה בין נזק שאינו נזק של ממון, לבין הנושא של פיצוי לדוגמא שהוצע.

נעה בן שבת: פיצוי לדוגמא הוא כאשר נותנים פיצויי גם אם לא הוכח נזק בכלל.

נעה בן שבת: זה סעד שניתן מתחום הנזיקין ויש בו צד עונשין.

נעה בן שבת: הנושא הזה הוא מאוד בעייתי.

נעה בן שבת: הלשכה המשפטית דנה בנושא הזה בקשר להצעות אחרות.

שלי יחימוביץ': אנחנו סיכמנו שלא דנים בזה.

נעה בן שבת: נזק שהוא לא ממוני שונה מנזק לדוגמא, שהוא נזק ללא הוכחת כל נזק.

שלי יחימוביץ': אמרנו שאנו לא דנים בפיצויים לדוגמא.

נעה בן שבת: לכן, אם מכניסים את הסעיף הזה זה לא פוגע באפשרות להכניס את הנזק בפיצויים לדוגמא בהמשך.

ערן גולן: יש עיקרון שכולם מסכימים עליו, שצריך להיות פיצוי לעובד, שלא קשור להליך הפלילי.

ערן גולן: זה כתוצאה מזה שלא מסרו לו תלוש שכר, או שמסרו לו תלוש שכר עם פרטים שגויים.

ערן גולן: יש מחלוקות בין האוצר, המשפטים, התמ"ת, ההסתדרות ובינינו, לגבי הדרך לפצות את האזרח שלא בהליך הפלילי.

ערן גולן: אנחנו לא הגענו עדיין להסכמות האלה.

ערן גולן: אמרנו שבהעדר הגעה להסכמות האלה, נשאיר את הנוסח המקורי עם הערה שהדברים האלה יידונו לפני קריאה שנייה ושלישית.

רן כהן: האם אתה מוכן לקרוא את הנוסח המקורי?

ערן גולן: "מצא בית הדין כי המעביד פעל בניגוד להוראות סעיף 24(ב), יהיה העובד זכאי לפיצוי עונשי ללא הוכחת נזק בגין כל תלוש שכר שלגביו פעל המעביד כאמור.

ערן גולן: פיצוי זה יהיה בנוסף לכל פיצוי אחר כאמור בסעיף 24(ב).

ערן גולן: פיצוי כאמור בפסקה 1 יהיה בסכום שלא יפחת מ-1,000 שקלים חדשים ולא יעלה על 5,000 שקלים חדשים, אולם רשאי בית הדין מטעמים מיוחדים שיירשמו לפסוק פיצוי בסכום אחר".

שלי יחימוביץ': כל זה ירד משום מה.

נעה בן שבת: הנוסח שאני הגשתי, הוא נוסח המוצע לדיון.

רן כהן: אני מבקש, שתמשיכו להציג את ההצעה המקורית מול ההצעה הנוכחית.

שלי יחימוביץ': הנוסח שהובא עכשיו לדיון לא מקובל עלינו.

שלי יחימוביץ': אנחנו הגענו להסכמות מרחיקות לכת ביחד.

שלי יחימוביץ': יש פה נציגים של כל משרדי הממשלה.

שלי יחימוביץ': יש לנו הסכמה שאנחנו לא מסכימים.

שלי יחימוביץ': בישיבה האחרונה, שהיתה עם כל המשרדים הנוגעים בעניין ועם כל נציגי העובדים הגענו להסכמה, שיש שני עניינים שאנו לא נסכים עליהם אלא לפני קריאה שנייה ושלישית: הפיצויים והחזקות.

שלי יחימוביץ': אני אומרת, שאם אנו לא מגיעים להסכמה, שיישאר הנוסח שעבר בקריאה טרומית.

רן כהן: זה ההליך שאולי נחזיר את הנוסח שלך.

שלי יחימוביץ': עכשיו מתחילים להשוות את הנוסח של הקריאה הטרומית לנוסח של הלשכה המשפטית.

שלי יחימוביץ': אני רוצה שהנוסח של הקריאה הטרומית יעלה, בידיעה שאין עליו הסכמה.

נעה בן שבת: אבל אם אין עליו הסכמה, אז איך הוא יכול להיכנס?

שלי יחימוביץ': אבל גם על הנוסח שלך אין הסכמה.

נעה בן שבת: אני לא העליתי את הנושא של החזקה, כי כך נתבקשתי על ידך אתמול.

נעה בן שבת: אם רוצים לדון ולהכניס את זה לנוסח לקריאה ראשונה, צריך לדון על הדברים ולהביא נוסח ראוי.

שלי יחימוביץ': לא.

נעה בן שבת: אנחנו לא יכולים להביא לקריאה ראשונה נוסח מבלי שדנים עליו.

שלי יחימוביץ': בוודאי שאנו יכולים.

נעה בן שבת: איך נוסח שלא דנו עליו יכול להופיע בנוסח לקריאה ראשונה?

נעה בן שבת: איך אפשר להעלות נוסח שבכלל לא נדון.

נעה בן שבת: זה נוסח שהוא מאוד בעייתי.

שלי יחימוביץ': הוא מאוד בעייתי, אבל הוא עבר את הלשכה המשפטית יפה מאוד לקראת הקריאה הטרומית.

רן כהן: האמירה של חה"כ יחימוביץ, היא בסיסית.

רן כהן: היא אומרת, שעל הנושאים האלה הוחלט לא לסכם עכשיו אלא לאחר קריאה ראשונה.

רן כהן: זה הליך שאני מכיר אותו הרבה שנים, ואין איתו שום בעיה.

רן כהן: חה"כ יחימוביץ אומרת, שבמצב הזה בואו נשאיר את הנוסח המקורי, ולאחר הקריאה הראשונה נדון בפרטים כדי להגיע להסכמה.

נעה בן שבת: אבל אלא לא פרטים אלא מהות.

נעה בן שבת: המהות לא מוסכמת.

רן כהן: האם יש סכנה שאם הנוסח הזה נשאר ואנו נחזור לדון בו לקראת קריאה שנייה ושלישית, מישהו יטען לנושא חדש?

נעה בן שבת: אין חשש גם אם לא נכניס את זה לנוסח.

נעה בן שבת: החשש לנושא חדש, הוא כאשר זה לא מופיע בנוסח.

נעה בן שבת: זה הופיע בהצעה בקריאה הטרומית.

רן כהן: אנחנו לא יכולים לכפות על חברת הכנסת שהציעה הצעת חוק שהתקבלה במליאה, לשנות את כל מהות הסעיף בהצעת החוק שלה ולהפוך אותה בניגוד לדעתה.

רן כהן: זה נראה לי לא סביר.

נעה בן שבת: אבל אפשר לדון בזה.

אפי איתם: אם אנו רוצים לאחד את שני הנוסחים, נושא החזקות לא יכול לעלות בקריאה הראשונה.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא מעלים אותו.

רן כהן: האם אתם מתכוונים שלפני קריאה שנייה ושלישית הוא כן יעלה?

שלי יחימוביץ': כן.

רן כהן: האם מקובל עליך שהנוסח המקורי של שלי ייכנס לקריאה ראשונה, כדי שבקריאה שנייה ושלישית נגיע להסכמה על נוסח אחד?

אפי איתם: כן, בלי החזקות.

אפי איתם: נושא נוסף, הוא הנושא של הפיצויים.

אפי איתם: זה נושא שאני לא נכנסתי אליו.

שלי יחימוביץ': אנחנו רוצים לא להיכנס אליו.

נעה בן שבת: אבל הוא מופיע בהצעה שעברה בקריאה הטרומית.

נעה בן שבת: אף אחד לא יטען שהוא נושא חדש.

רן כהן: אבל זכותה שהוא יהיה בהצעה לקראת הקריאה השנייה.

קריאה: מה זה משנה?

נעה בן שבת: אני אסביר למה זה משנה.

שלי יחימוביץ': שמעתי את ההמלצה שלך, אבל לא קיבלתי אותה.

נעה בן שבת: על פי רוב, כאשר דנים בנושא לקראת הקריאה הראשונה מביאים משהו שגם אם הוא לא תפור עד הסוף, העיקרון נדון.

שלי יחימוביץ': העיקרון נדון.

רן כהן: אני אפילו לא הבנתי מה העיקרון הסותר פה.

נעה בן שבת: כי עוד לא התקיים דיון בנושא.

שלי יחימוביץ': אבל שלי אומרת לי: למה לך להיכנס לזה, זה יידון אחרי קריאה ראשונה.

שלי יחימוביץ': זה מקובל עלי.

נעה בן שבת: אבל למה שזה יופיע בנוסח לקריאה ראשונה?

אפי איתם: זה נראה לי עניין פרוצדוראלי.

אפי איתם: אם לא נגיע להסכמה בנוגע לפיצוי העונשי, אז אי אפשר יהיה להעביר את החוק לקריאה שנייה ושלישית.

נעה בן שבת: אני חושבת שהנושא של הפיצוי העונשי לא קיבל מספיק את ההסבר הדרוש.

שלי יחימוביץ': קיבל בהחלט.

שלי יחימוביץ': אנחנו אחרי שעות של דיונים.

נעה בן שבת: אני מבקשת להסביר את זה.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת שלא לדון בזה.

נעה בן שבת: אבל אם הוא לא נדון, איך הוא ייכנס להצעה לקראת הקריאה הראשונה?

רן כהן: תסבירי במשפט אחד.

נעה בן שבת: הפיצוי העונשי מתאים לעבירות נזקיות.

נעה בן שבת: הוא לא מתאים לדיני עבודה שמקורם בחוזי עבודה.

נעה בן שבת: הפיצוי הזה אומר לעובד, אתה תוכל באמצעות הליך אזרחי להטיל עונש על המעביד, עונש שבדרך כלל מוטל בהליך פלילי ויש למעביד הגנות בהליך הזה.

נעה בן שבת: בתביעה האזרחית, בנטל הוכחה רגיל, העובד יוכל להשיג ענישה של מעביד.

שלי יחימוביץ': יש את זה בחוק הקופאיות.

רן כהן: הנושא הזה מצריך דיון יותר עמוק, ואין לנו כרגע זמן.

רן כהן: אנחנו נכניס את הנוסח המקורי של ההצעה של שלי יחימוביץ וחברים אחרים, ולאחר קריאה ראשונה במליאת הכנסת נחזור לדון בו ולגבש אותו.

אפי איתם: השאלה היא, האם זה לא יפריע להעביר את זה בקריאה ראשונה.

שלי יחימוביץ': לא.

שלי יחימוביץ': יש הסכמה של כולם, כולל משרדי הממשלה.

רן כהן: האם מישהו מחברי הכנסת מתנגד?

רן כהן: אני רואה שלא.

רן כהן: בהוספת סעיף 26(א) ייכנס סעיף ב1 עד ב3.

ערן גולן: המילה חודשים לאחר 24 חסרה.

מיכל חילי: אני רוצה שזה יירשם בפרוטוקול.

רן כהן: הנושא יובא לדיון מפורט יותר לאחר קריאה ראשונה במליאת הכנסת.

מיכל חילי: לגבי הסכמה בכלל.

נעה בן שבת: אני עוברת לקרוא את סעיף 5.

נעה בן שבת: אחרי סעיף 36 לחוק העיקרי יבוא: "תוספת(סעיף 24(ב)(3)), פרטי השכר ששולם לעובד.

נעה בן שבת: 1.

נעה בן שבת: פרטים לגבי העובד והמעביד: (א) שם משפחה ושם פרטי של העובד ומספר זהותו; (ב) שם המעביד, מספר זהותו או מספר התאגיד, ומען מקום העבודה או עסקו של המעביד; 2.

נעה בן שבת: תאריך תחילת ההעסקה; 3.

נעה בן שבת: תקופת התשלום: (א)

נעה בן שבת: לגבי עובד במשכורת - היקף המשרה,; לגבי עובד בשכר – הבסיס שלפיו משולם השכר; (ב)התקופה הקלנדארית שבעדה שולם השכר; (ג) מספר ימי העבודה ושעות העבודה במקום העבודה בתקופה שבעדה שולם השכר; (ד)מספר ימי העבודה שבהם עבד העובד בפועל בתקופה שבעדה שולם השכר; (ה)מספר שעות עבודתו בפועל של העובד בתקופה שבעדה שולם השכר; אם העובד נמנה עם עובדים כאמור בסעיף 30(א)(6) לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א–1951, יש לציין זאת במפורש; 4.

נעה בן שבת: השכר ששולם לעובד: (א) ערך השכר המשולם לעובד בעד שעת עבודה רגילה; (ב) השכר הרגיל; (ג) תשלומים אחרים, בנוסף על השכר הרגיל, לרבות גמול שעות נוספות ומנוחה שבועית, פריון עבודה, דמי הבראה וכיוצא באלה, שיפורטו לפי סוג התשלום, מספר היחידות שעבורם שולם – אם הוא משולם לפי יחידות, וסכום התשלום; (ד) סך כל השכר והתשלומים האחרים החייבים במס הכנסה; (ה) סך כל השכר והתשלומים האחרים החייבים בדמי ביטוח לאומי; 5.

נעה בן שבת: הניכויים: (א) ניכוי מס הכנסה; (ב) ניכוי דמי ביטוח לאומי; (ג) ניכוי דמי ביטוח בריאות; (ד) ניכוי לקופות גמל, שיפורטו לפי הקופה שאליה מיועד הניכוי, וסכומו; (ה) כל ניכוי אחר שיפורט לפי סוג הניכוי וסכומו; (ו) סך כל הניכויים; 6.

נעה בן שבת: תשלומי המעביד עבור תנאים סוציאליים לעובד, שאינם משולמים ישירות לעובד ואינם מנוכים משכר העובד, לרבות לקופת גמל.

נעה בן שבת: 7.

נעה בן שבת: פרטי הפירעון: (א) הסכום הכולל (ברוטו) המגיע לעובד במועד התשלום; (ב) הסכום בפועל (נטו) לתשלום.

נעה בן שבת: " (ג) דרך תשלום השכר, ואם הוא משולם שלא במישרין בהתאם לסעיף 6 - הגורם שבאמצעותו משולם התשלום;".

אירית פוריין-ויצמן: דיברנו בעבר, כי יצוין בתלוש השכר מהו שכר המינימום לפי החוק, וכמה ימי חופשה וימי מחלה נצברו ונוצלו באותו חודש.

אירית פוריין-ויצמן: בנוסף, דרגת העובד.

שלי יחימוביץ': זה רעיון מצוין.

שלי יחימוביץ': זה גם נורא קל לביצוע.

רן כהן: עלי זה מקובל.

רן כהן: דרגת העובד צריכה להיות בהתחלה אחרי שם ומקום העבודה.

רן כהן: כך נהוג גם בשכר שלנו.

רן כהן: שלוש התוספות האלה מקובלות עלי.

נעה בן שבת: שלשה פרטים פה הם פרטים אישיים של העובד.

נעה בן שבת: דרגה זה רק אם חל עליו הסכם קיבוצי.

נעה בן שבת: חופשה זה על פי פנקס חופשה, ומחלה זה נתון שאינו קיים וצריך להוסיף אותו.

נעה בן שבת: הפרט של שכר המינימום זה פרט קבוע, זה קישוט לתלוש השכר.

נעה בן שבת: זה לא אישי לעובד, אלא משהו קבוע.

רן כהן: זה מאוד אישי לעובד.

רן כהן: העובד צריך לראות את השכר האישי שלו, כאשר הוא יכול להשוות אותו לשכר המינימום.

דבורה אליעזר: האם הכוונה היא לשכר מינימום חודשי, שנתי או יומי?

רן כהן: שכר מינימום על פי התקופה המשולמת.

אירית פוריין-ויצמן: הכי פשוט זה גם וגם, חודשי ושעתי.

רן כהן: נקבע כי ייכתב שכר המינימום לחודש ולשעה.

מיכל חילי: אז יהיה מספר קבוע בכל התלושים.

נעה בן שבת: האם שכר מינימום לנער גם כן יופיע?

איתי סבירסקי: כן.

רן כהן: צריך להיות מצוין בחוק, שהדבר ייעשה על פי גילו של העובד.

אפי איתם: אם הוא נער.

נעה בן שבת: אבל יכול להיות שהמעביד לא יודע מה גילו של העובד.

רן כהן: הוא צריך לדעת.

נעה בן שבת: אולי אפשר לקבוע גם את שכר המינימום לנער כמרכיב קבוע.

שלי יחימוביץ': אבל נער משתנה לפי הגיל.

חזי אופיר: מה תעשי לגבי מוגבלים?

רן כהן: אם המעסיק יחליט שהוא לא רוצה כאב ראש, הוא יכתוב את הכל.

שלי יחימוביץ': עם נער זו ממש בעיה.

שלי יחימוביץ': יש שכר שונה לכל גיל.

שלי יחימוביץ': זה מוגזם.

אפי איתם: אחר כך ישיתו על העובדים את מחיר ההפקה והמיכון של התלוש הזה.

רן כהן: לכן, צריך לקבוע כי ייכתב לכל אדם לפי גילו.

אירית פוריין-ויצמן: הרי הוא משלם לו שכר על פי גילו.

נעה בן שבת: בהסכם קיבוצי שקבוע לפי הגיל הוא משלם לפי הגיל.

רן כהן: אחד היעדים של החוק הזה, הוא שהמעביד יידע בדיוק מיהו העובד, מה זהותו ומהן זכויותיו.

שלי יחימוביץ': המעסיק חייב לדעת את גיל העובד.

שי סומך: כאשר מדובר בנער המעביד יחשוב על הסכום הנמוך ולא על הסכום הגבוה.

שלי יחימוביץ': הוא צודק.

שלי יחימוביץ': למעביד יש אינסנטיב להציג את הסכום הנמוך.

רן כהן: הוא יהיה חייב על פי חוק לכתוב את שכר המינימום לכל עובד על פי גילו.

רן כהן: הוא לא יכול לזייף, כי אחרת זו עבירה.

אפי איתם: גם ככה אנחנו משיתים על העובדים כל כך הרבה סנקציות במתן תלוש לא הולם ולא מדויק.

אפי איתם: זה נראה לי דבר שיגרור הרבה סיבוכים.

רן כהן: זה פשוט.

רן כהן: אם המעסיק יצטרך לרשום בתלוש השכר של העובד את שכר המינימום לחודש ושעה על פי גילו של העובד, הוא יהיה חייב לדעת בן כמה העובד ולדייק בעניין הזה.

רן כהן: הוא לא צריך עשרות רובריקות.

אפי איתם: האם עכשיו תהיה חובה לכל מעסיק לשאול כל עובד בן כמה הוא?

שלי יחימוביץ': הוא חייב לעשות את זה ממילא.

נעה בן שבת: לגבי נערים הוא חייב.

אפי איתם: כלומר, ההבחנה לצורך התשלום היא רק בין נער לבוגר.

נעה בן שבת: אפשר לומר, לנער לפי גילו.

אפי איתם: זה יותר טוב.

אפי איתם: לחייב מעביד בחוק לשאול כל עובד מה גילו, זו לא הכוונה.

רן כהן: בדרך כלל הפרט הזה כתוב לו, אבל נקבל את הנוסח הזה.

רן כהן: אם העובד הוא נער, זה יהיה על פי גילו.

שלי יחימוביץ': מה לגבי ימי חופשה וימי מחלה?

רן כהן: נוסיף את זה.

רן כהן: את הדרגה כבר הוספנו.

מיכל חילי: יש לי הערה לגבי 3(ג).

מיכל חילי: לי נראה שזה סעיף שמסרבל.

נעה בן שבת: יש מקומות עבודה בהם רואים לפי התלוש כי העובד היה באותו חודש רק 170 שעות.

נעה בן שבת: זה נראה כאילו יש הפרש של 16 שעות מחודש עבודה רגיל, אך למעשה מתברר כי העובד לא נעדר כי היו חגים וחופשות.

נעה בן שבת: זה כלי להבהיר כמה שעות עבדו באותו חודש במקום העבודה, ולפי זה לדעת אם לעובד היה מגיע הכל או שהוא נעדר.

מיכל חילי: כאשר עובד בא לקבע כזה דבר, הוא בא עם לוח קלנדרי.

נעה בן שבת: השאלה היא, איזה נתונים את מציינת בתלוש השכר.

נעה בן שבת: בתלוש השכר של עובדי מדינה יש מספר שעות.

מיכל חילי: אני אומר מה הבעיה שלי עם התוספת כולה.

שלי יחימוביץ': זה לא לעניין לדבר על זה עכשיו.

מיכל חילי: אני רוצה להעיר הערה כללית, שהיא אולי מאוד בעניין.

רן כהן: אני מקבל את העמדה של שלי.

אפי איתם: אולי זה משהו שיאיר את עינינו.

מיכל חילי: אני מבינה שהיתה ישיבה בנושא של ההצעה הזו.

מיכל חילי: השאלה היא, אם היו שותפים לישיבה גם הלשכות שעוזרות לבנייה של תלוש השכר.

מיכל חילי: לי נראה שהתלוש עכשיו יהיה מאוד מסורבל, ויהיה מאוד קשה לאכוף את זה.

שלי יחימוביץ': לא.

שלי יחימוביץ': פשוט תהיה בו אינפורמציה חיונית שהעובד חייב לדעת.

מיכל חילי: המעבידים הגדולים יעשו את זה.

מיכל חילי: ההצעה הזו לא באה לאכוף את זה דווקא עליהם, אלא על המעסיקים הקטנים.

רן כהן: אני עבדתי מול התאחדות התעשיינים שנה שלמה בתור שר התעשייה והמסחר, ואני רוצה לומר לך שזה אינטרס של התעשיינים שכל המעסיקים יעשו את זה.

רן כהן: הם רוצים שתהיה תחרות הוגנת.

רן כהן: מבחינה זו החוק בא להסדיר את הדברים בין התעשיינים לבין עצמם.

רן כהן: מבחינה זו, זו תרומה חשובה.

רן כהן: תאמיני לי, ששרגא בראש ישמח על ההערה שלך.

מיכל חילי: זו היתה הדעה של תעשיינים אחרים שחברים בהתאחדות.

מיכל חילי: יש לי הערה גם לגבי 4(ב).

מיכל חילי: אני רוצה להבין מה ההבדל בין השכר הרגיל, לבין ערך השכר המשולם לעובד בעד שעת עבודתו הרגילה.

נעה בן שבת: אולי צריך להסביר מה המקור של התוספת.

נעה בן שבת: התוספת הזו לא באה יש מאין.

נעה בן שבת: רובה מבוסס על ההודעה שפורסמה היום על ידי השר מכוח סמכותו לפי החוק הקיים.

נעה בן שבת: חלק ממנה, כמו ההוראה לגבי השכר הרגיל, עלה משם.

נעה בן שבת: ערך שכר המשולם לעובד עבור שעת עבודה רגילה, נועד להקל על מי שבודק, האם שולם שכר מינימום או לא שולם שכר מינימום.

נעה בן שבת: ביקשו לראות, כמה משלמים לעובד עבור שעה אחת.

נעה בן שבת: זה הבסיס להפעלת החזקה לפי שכר מינימום.

רן כהן: אלה שני נתונים, לפיהם העובד יכול לבדוק האם הוא קיבל כראוי או לא קיבל כראוי.

נעה בן שבת: זה השכר המשולם ולא שכר שעה נוספת.

מיכל חילי: אז מה זה השכר הרגיל?

נעה בן שבת: סך כל השכר שהוא מקבל, לא כולל תוספות.

רן כהן: השכר הרגיל הוא שכר ללא תוספות.

איתי סבירסקי: יש לי הצעה לנוסח לגבי ימי חופשה ומחלה.

שלי יחימוביץ': לפני זה יש הערות של נציגי האוצר.

שלי יחימוביץ': האם יש לכם נוסח משלכם?

מיה קמפיאס: לא, יש לנו הערה לגבי מועד ההחלה של הצעת החוק.

מיה קמפיאס: לא ברור למה הכוונה כאשר מדברים על השכר הרגיל, לשכר ברוטו או לשכר עם תוספות.

רן כהן: הכוונה היא לשכר הרגיל ללא תוספות.

מיה קמפיאס: ומה זה תוספות?

רן כהן: תוספות זה שעות נוספות.

נעה בן שבת: ההגדרה הזו מופיעה בכמה חוקים, כמו חוק שעות עבודה ומנוחה.

מיה קמפיאס: אבל היא לא מופיעה בחוק הגנת השכר.

נעה בן שבת: נעה.

רן כהן: האם אפשר לכתוב: השכר הרגיל ללא תוספות.

נעה בן שבת: יכולה להיות עם זה בעיה מסוימת לעניין שכר רגיל.

נעה בן שבת: בחוק פיצויי פיטורין זה שכר רגיל עם תוספות קבועות לפי הפסיקה.

רן כהן: את אומרת שההגדרה לשכר רגיל מצויה וידועה.

נעה בן שבת: כן.

ערן גולן: חוק חופשה שנתית אומר, שכאשר העובד יוצא לחופשה ישולם לו שכרו רגיל.

רן כהן: השאלה שלי היא, האם שם מוגדר מה זה השכר הרגיל.

דבורה אליעזר: לשכר הרגיל יש משמעויות שונות לפי חוקים שונים.

אפי איתם: אני מציע להשאיר את זה לדיון לפני הקריאה השנייה והשלישית.

רן כהן: אנחנו נתקן את זה לפני הקריאה השנייה והשלישית.

מיה קמפיאס: אין התייחסות לתאריך ערך של תוספת.

מיה קמפיאס: האם היא נתנה בגין החודש הקודם או בגין הפרשים?

מיה קמפיאס: לגבי כל תוספת נדרש תאריך הערך שלה.

מיה קמפיאס: כלומר, האם היא ניתנה בגין החודש השוטף או בגין הפרשים מחודש מסוים.

מיה קמפיאס: אם ניתנות שעות נוספות בגין חודש קודם, זה צריך להיות מצוין בשכר.

נעה בן שבת: זה רק לגבי התוספות, ולכן אפשר לציין את זה לגבי 4(ג), ולומר: "תשלומים אחרים בנוסף על השכר הרגיל".

מיה קמפיאס: היתה פה התייחסות לגבי תאריך השכר, איזה חודש קלנדרי.

נעה בן שבת: הכוונה היא לתקופה קלנדארית שבעדה משולם השכר.

רן כהן: נעה, תנסחי את העניין של תאריך הערך.

רן כהן: אני מבקש להעביר את הנוסח לביקורת של חה"כ שלי יחימוביץ, חה"כ איתם ושלי.

מיה קמפיאס: דבר נוסף, יש נתונים שאתם רוצים להוסיף לתלוש המשכורת, שנמצאים במערכות הנוכחות ולא במערכות השכר.

מיה קמפיאס: לדוגמא, מספר הימים שעובד בפועל או ימי החופשה וימי המחלה שלו, נאגרים במערכות הנוכחות ולא במערכות השכר.

מיה קמפיאס: לכן, ההערכות של המדינה ושל עסקים אחרים תיקח זמן רב יותר.

מיה קמפיאס: אנו נצטרך זמן הערכות רב יותר, על מנת להעביר ליזמים את התנאים האלה.

מיה קמפיאס: אנו נצטרך לפחות חצי שנה כדי למצוא ממשקים כאלה.

רן כהן: נלך לקראתכם, שלושה חודשים.

מיה קמפיאס: זה לא מספיק זמן.

מיה קמפיאס: אתה יכול לקבוע שלושה חודשים, ובסופו של דבר לא נקיים את זה.

שלי יחימוביץ': מהי ההערכות?

שלי יחימוביץ': יש לכם את כל הנתונים.

נעה בן שבת: אנחנו השארנו את תאריך התחילה פתוח.

רן כהן: את זה נשאיר לדיון לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

רן כהן: עד אז תבדקו מה דורשים המתכנתים.

נעה בן שבת: אפשר גם לפצל את מועדי התחילה.

מיה קמפיאס: אם תצטרכו את עזרתנו בנוגע לפרטים מקצועיים המתייחסים לרכיבי השכר, אנחנו נשמח לשבת אתכם על זה.

רן כהן: אני ממליץ.

שלי יחימוביץ': אני ממליצה, שהאוצר לא יהיה הרפרנט היחיד לעזרה בניסוח, אלא גם נציג של קו לעובד.

מיה קמפיאס: במסגרת הצוותים הנוספים נעלה את הדברים הנוספים.

נעה בן שבת: הדיון צריך להתקיים פה.

נעה בן שבת: אם אתם רוצים לדבר על דמי חופשה, אתם צריכים להעלות את זה עכשיו.

שלי יחימוביץ': למה לא העליתם את זה בפגישה?

מיה קמפיאס: לגבי דמי חופשה, היום עובד שניצל את מסגרת ימי החופשה שעומדים לרשותו, לא רואה זאת בתלוש.

מיה קמפיאס: הוא מקבל שכר רגיל, אלא אם כן הוא נמצא בגירעון של ימי חופשה.

מיה קמפיאס: רק במקרה הזה יראו גריעה של ימי היעדרות.

מיה קמפיאס: אם אנו מבקשים מהמעסיק לכתוב ניצול ימי חופשה ואת היתרה, צריך לזכור שהשכר בכל מקרה משולם במלואו.

מיה קמפיאס: לדעתי, אין מקום לציין את דמי החופשה.

נעה בן שבת: זה נבע משאלה, האם אנו צריכים לציין גם דמי חופשה ופדיון חופשה.

נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון, את אומרת שלא צריך לציין זאת כי זה בא לידי ביטוי בשכר הרגיל, והמעביד יציין כמה ימי חופשה הוא ניצל עד היום.

איתי סבירסקי: זה בדיוק הדברים שהעובד צריך לעקוב אחרים ולראות.

איתי סבירסקי: צריך להיות כתוב כמה ימי חופשה ומחלה הוא ניצל, כמה נשאר לו ואיזה תשלומים ניתנו בהקשר הזה.

איתי סבירסקי: הניסוח שאני מציע אומר: ימי חופשה ומחלה – היקף הניצול בחודש החולף, היתרה לאחר ניצול זה והתשלומים ששולמו עבור רכיבים אלה.

נעה בן שבת: אפשר לציין את התשלומים ששולמו, אבל הם מגולמים בשכר הרגיל.

נעה בן שבת: השכר לא מופחת, כי יש משהו שמחזיר את אותו שכיר.

איתי סבירסקי: עושים הפרדה, ואומרים: אם זה על חודש או על כמה ימים, אותו סכום ששולם עבור התקופה הוא פדיון חופשה.

רן כהן: זה נוסח טוב.

רן כהן: אני מציע, שהנוסח הזה ייכנס.

ערן גולן: מה שאמרת נכון לגבי עובדים שעובדים במשכורת חודשית.

ערן גולן: לעובדים בשכר יש נוסחה לא פשוטה, לפיה מחשבים את ימי השכר ואת ערך יום החופשה.

ערן גולן: זה נכון רק לגבי העובד הנכון עם משכורת חודשית.

ערן גולן: כאשר מישהו עובד לפי שעה או עובד פחות מ-75 ימים, הדברים מתחילים להסתבך.

מיה קמפיאס: אני מציעה לבדוק את האופציות הקיימות, כדי לא ליצור פה מצבים מורכבים יותר.

מיה קמפיאס: המצב היום הוא טוב כמו שהוא.

מיה קמפיאס: צריך לבדוק איזה מצבים קיימים היום, כדי לדעת איך להתמודד איתם.

רן כהן: אני מציע את הנוסח המדויק להשאיר לקראת קריאה שנייה ושלישית.

נעה בן שבת: אני רוצה לומר, שייתכן שנצטרך לעשות תיקון עקיף לחוק דמי מחלה, כי שם אין פנקס מחלה.

רן כהן: את הסעיף הזה אני מבקש לנסח ולהעביר אלינו.

נעה בן שבת: בסעיף 6 נאמר: "תשלומי המעביד עבור תנאים סוציאליים לעובד, שאינם משולמים ישירות לעובד ואינם מנוכים משכר העובד, לרבות קופות גמל".

נעה בן שבת: האוצר מציע לנו עזרה בנושא הזה.

נעה בן שבת: השאלה היא, האם זה דבר שעומד בפני עצמו, או שזה חלק מסך התשלומים שפורטו בסעיף 4(ד), סך כל השכר והתשלומים האחרים החייבים במס הכנסה.

רן כהן: לדעתי צריך להשאיר את זה.

רן כהן: בואו נתקדם.

נעה בן שבת: 6.

נעה בן שבת: בחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951, בסעיף 25, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) לעניין שעות עבודה, שעות מנוחה שבועית ושעות נוספות ייערך הרישום בפנקס לפי הוראות אלה: (1) הרישום בפנקס ייערך באופן שוטף, ויכלול רישום שעות עבודה בפועל והפסקות; (2) לא בוצע הרישום באמצעים דיגיטאליים או אלקטרוניים, יהיה הרישום חתום מדי יום בידי העובד ומאושר בחתימת אחראי שהמעביד מינה לכך".

רן כהן: מה זה הפסקות?

רן כהן: אלה לא הפסקות אוכל.

מיכל חילי: הכוונה היא לאותן הפסקות שמגיעות לאותו עובד על פי חוק, אותה חצי שעה שמגיעה להם.

רן כהן: האם את זה צריך לרשום כל יום?

מיכל חילי: יש פה בעיה אמיתית.

מיכל חילי: העובדים גם ככה לא ששים להחתים כרטיס.

מיכל חילי: לדרוש מהם להחתים כרטיס ביציאה ובחזרה מהפסקה, זה יעורר אנטגוניזם.

מיכל חילי: אני לא בטוחה כמה אפשר יהיה לאכוף את זה.

מיכל חילי: היום יש עוד זליגה של דקות.

מיכל חילי: ככה ימדדו להם את זה על הדקה.

מיכל חילי: יש הרבה מקרים בהם השעון נמצא רחוק ממקום העבודה.

רן כהן: ערן, למה אתם מתעקשים על העניין של ההפסקה?

שלי יחימוביץ': אני מקבלת את זה.

שלי יחימוביץ': היא אומרת דברים נכונים.

נעה בן שבת: האם את רוצה להוריד רק את המילה "הפסקות", או שאת מתנגדת לכל התיקון?

רן כהן: נסכם להוריד את המילים "הפסקות".

אירית פוריין-ויצמן: אני תוהה לגבי הרישום באמצעים דיגיטאליים או אלקטרוניים.

אירית פוריין-ויצמן: האם לא צריך להוסיף גם את המילה "מכנים"?

אירית פוריין-ויצמן: יש כרטיסים מקרטון.

שלי יחימוביץ': אפשר.

רן כהן: זה הולך ונעלם.

אירית פוריין-ויצמן: אבל עדיין יש.

שלי יחימוביץ': בקול ישראל עדיין חותמים בבוקר.

שלי יחימוביץ': נעה בן שבת:

שלי יחימוביץ': אני קוראת את סעיף (2): "לא בוצע הרישום באמצעים מכאניים, דיגיטאליים או אלקטרוניים, יהיה הרישום חתום מדי יום בידי העובד ומאושר בחתימת אחראי שהמעביד מינה לכך".

רן כהן: האם יש הערות לגבי הסעיף?

רן כהן: הוא אושר בתיקונים שהכנסנו.

נעה בן שבת: 7.

נעה בן שבת: בחוק הספנות (ימאים), התשל"ג-1973, - (א) בסעיף 71 – (1) בכותרת הסעיף במקום "פירוט על השכר" יבוא "תלוש שכר"; (2) אחרי "הסכומים שנוכו" יבוא "בתלוש שכר בהתאם להוראות סעיף 24 לחוק הגנת השכר, התשי"ח – 1958".

נעה בן שבת: (3) הסיפה "ואת צורתו" – תימחק.

נעה בן שבת: (ב) בסעיף 72, במקום "פירוט השכר" יבוא "תלוש השכר".

שלי יחימוביץ': אפשר לחשוב שיש ימאים בישראל.

רן כהן: פעם בחוקי העבודה הופיע קורה פחם.

שלי יחימוביץ': יש אונייה אחת עם צוות ישראלי בזכותנו, כי הכנסנו את זה בהפרטה של בז"ן בצו האינטרסים.

שלי יחימוביץ': בזכותנו יש 60 עובדים ישראליים.

רן כהן: האם יש הערות לסעיף 7?

רן כהן: הסעיף התקבל.

נעה בן שבת: אני ממשיכה לקרוא סעיף 8: בחוק שכר מינימום, התשמ"ז-1987, בסעיף 7ב, בכל מקום, במקום "פירוט שכר" יבוא "תלוש שכר".

נעה בן שבת: בחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991 - (1) בסעיף 1ט(ג), במקום "פירוט שכר העבודה והסכומים שנוכו מהשכר שנמסר לעובד לפי הוראות סעיף 24" יבוא "תלוש השכר כמשמעותו בסעיף 24 לחוק הגנת השכר, התשי"ח – 1958.

נעה בן שבת: "; (2) במקום סעיף 2(ב)(7) יבוא –"(א) לא מסר לעובד הזר תלוש שכר בניגוד להוראות סעיף 24(א) לחוק הגנת השכר, התשי"ח – 1958, או מסר לעובד הזר תלוש שכר שלא נכללים בו פרטי השכר ששולם לעובד, כולם או חלקם, בניגוד להוראות סעיף 24(ב) לחוק האמור;".

רן כהן: האם אתם לא מכניסים פה תיקון שזה יהיה בשפה שהעובדים מבינים.

רן כהן: כיושב ראש הוועדה לעובדים זרים, אני אומר לך שזו הבעיה הכי קשה.

רן כהן: ערן, תנסו להתמודד עם זה.

רן כהן: האם יש הערות לסעיף 9?

רן כהן: הסעיף התקבל.

נעה בן שבת: אני עוברת לקרוא סעיף 10: " בחוק הודעה לעובד (תנאי עבודה), התשס"ב-2002, בסעיף 3(3), במקום הסיפא, שתחילתה במילים "; לעניין זה" יבוא "כמשמעותו בסעיף 24 לחוק הגנת השכר, התשי"ח - 1958".

אירית פוריין-ויצמן: אני חוזרת לסעיף הקודם.

אירית פוריין-ויצמן: אין התייחסות למועד מסירת התלוש.

נעה בן שבת: נאמר: "לא מסר לעובד תלוש שכר בניגוד להוראות".

רן כהן: מה אומרות ההוראות לגבי מועד מסירת התלוש?

ערן גולן: עד התשעה בחודש.

נעה בן שבת: כלומר צריך לתקן זאת בסעיף 24 כולו.

רן כהן: סעיף 10 התקבל.

נעה בן שבת: אני עוברת לקרוא סעיף 11: " (א) תחילתו של חוק זה _______ ימים לאחר יום פרסומו (להלן – יום התחילה).

נעה בן שבת: (ב) חוק זה יחול על פנקס שכר ותלוש שכר לגבי שכר שמועד תשלומו מיום התחילה ואילך".

רן כהן: שלי, האם מקובל עלייך שזה ייקבע לפני הקריאה השנייה והשלישית?

שלי יחימוביץ': כן.

רן כהן: אם כך, גם הסעיף הזה התקבל.

נעה בן שבת: אני קוראת סעיף 12: " הודעה לפי סעיף 24 לחוק העיקרי, כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה – בטלה".

רן כהן: אין הערות.

רן כהן: שלי, האם כל הנוסח שקראנו עד עכשיו מקובל לקראת קריאה ראשונה, בידיעה שנדון בסעיפים שקבענו שהדיון בהם יהיה לקראת הקריאה השנייה והשלישית?

שלי יחימוביץ': מקובל.

רן כהן: אם כך, כל החוק התקבל.

רן כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.