הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 36, 2007-10-16 12:30

רן כהן: שלום לכולכם, אני מאוד מודה לכם שבאתם לישיבה הזאת.

רן כהן: זאת הישיבה הראשונה במושב הזה, ואנחנו, בדרך הטבע כמעט, עושים כאן ישיבה שהיא מעין המשך להתרחשויות קודמות שהיו בסוגיה הזאת של עובדים באילת.

רן כהן: אני מודה שוב לגלעד נתן על הכנסת החומר, מטעם המ.מ.מ.

רן כהן: רבותי, כזכור לכם, שהסוגיה הזאת של עובדי בתי המלון באילת עלתה, כאשר עבדו שם למעלה מ-1,000 עובדים אם אני לא טועה.

אפרים כהן: כ-1,000 והמספר האחרון עומד על כ-557.

רן כהן: אז היה הסכם עם המלונאים להחלפת העובדים הזרים בעובדים ישראלים, גם בתמורה לתמיכה כספית.

רן כהן: הייתי נוכח בעצמי במקרה, ביום שבו סיירנו בלשכת התעסוקה, כאשר אנשי בתי המלון בעצמם עשו את הסריקה, והבדיקה, והמיון של העובדים.

רן כהן: אם אני לא טועה, אז הם קיבלו את כל המכסה שאותה ביקשו לקבל.

יעקב זיגדון: ביריד, שחבר הכנסת היה בו.

רן כהן: נכון, נפגשנו שם.

רן כהן: כל המכסות שביקשו, קיבלו.

רן כהן: אני יודע שזה היה מאמץ אדיר של שרות התעסוקה, מאמץ אדיר של ישרוטל.

רן כהן: הדבר נראה כהצלחה מאוד טובה, שהנה אפשר למצוא את העובדים בישראל.

רן כהן: אגב, פגשתי את העובדים שם, מכל המגוון של החברה הישראלית.

רן כהן: יהודים, ערבים, דתיים, חילוניים, מצפון הארץ, מרכז הארץ, האנשים עבדו שם.

רן כהן: אני לא יודע מה הממצאים לגבי הפרוייקט הזה, ומידת הצלחתו.

רן כהן: כי זה גם חשוב לגבי המקום עצמו, וגם חשוב ללמוד מזה לגבי כל האופציות שאנחנו מנסים לקדם בוועדה הזאת, למרות שפורמלית לא תפקידנו, שיהיו מה שיותר החלפות של עובדים זרים בעובדים ישראליים.

רן כהן: מר יעקב זיגדון סגן המנכ"ל של שרות התעסוקה, בבקשה.

יעקב זיגדון: אני מבקש שפרץ יציג את הפרויקט.

פרץ וזאנה: הפרויקט התחיל ביוני, המיועד לעובדים קיימים וחדשים, הם מחולקים לשתי קטיגוריות.

פרץ וזאנה: העובדים הרשומים בתכנית יש שני סוגי מענקים, אחד מענק התמדה, והשני מענק לימודים והחזר מעונות לגני ילדים והורים יחידים.

פרץ וזאנה: בסך הכל, נכון להיום רשומים על הפרויקט הזה - - -

רן כהן: זה ניתן רק לגבי אותם עובדים, שיכללו בקטגוריות האלה.

רן כהן: זאת אומרת, ירדו בפרויקט הזה.

רן כהן: לא כל עובדי המלון קיבלו אותם.

פרץ וזאנה: בקטגוריות של שוטפי כלים, חצרנות, חדרנים.

פרץ וזאנה: בקטגוריות האלה בלבד.

רן כהן: זאת אומרת, עבודות שמחליפות עובדים זרים.

פרץ וזאנה: לגבי הנפקת הואוצ'רים, עומדים היום על 1,094 אנשים עובדים בבתי המלון, שנמצאים תחת ואוצ'ר.

פרץ וזאנה: כדי שנשים את הדברים באופן מדויק, חלק מן העובדים, בתי המלון העבירו אותם על שמות של עובדים קיימים, זאת אומרת, מן הראוי, שבית מלון מסוים החליט שעובד קיים הוא זה שיקבל את הואוצ'ר, ולא עובד חדש, וזה לגיטימי.

רן כהן: זה לגיטימי מבחינת הכוונה של ההסכם.

רן כהן: בזה אין החלפה של עובד זר, כדי ליצור מצב של איזשהו שיוויון גם לגבי עובדים אחרים.

רן כהן: כי אחרת זה יוצר מצב שבו הכל יהיה שחור, יותר טוב שיהיה לבן.

פרץ וזאנה: לכן אמרנו שזה לגיטימי מלכתחילה.

אפרים כהן: לאוצר היתה מטרה לעודד שישראלים ימשיכו לעבוד.

שלום בן משה: האוצר הסכים בדיעבד, כדי לא להפלות.

אפרים כהן: אדוני היושב ראש, לא תמיד האוצר מסכים.

פרץ וזאנה: הקטגוריה הראשונה שנזכור, זאת קטגוריה מס' 2, קטגורית החדרנים, או החדרניות.

פרץ וזאנה: סך הכל ישנם 668 עובדים שיש להם ואוצ'ר בקטגוריה הזאת.

פרץ וזאנה: מתוכם 317 עובדים חדשים, ו-351 עובדים קיימים בבתי המלון, שעל שמם בתי המלון החליטו לממש את הואוצ'רים.

פרץ וזאנה: כמובן שרצוי לציין ברקע, שהחלוקה של 1,300 הואוצ'רים לבתי המלון, בוצע על ידי הגורמים המקצועיים של משרד התיירות.

פרץ וזאנה: הם קבעו למעשה את כמות הואוצ'רים בכל בית מלון, בבית מלון, מתוך ההקצאה הכוללת.

רן כהן: רק להשכלתי, כשאני הייתי היה רק ישרוטל, זה כלל את כל בתי המלון באילת?

שבתאי שי: אני בכלל לא מבין את העניין של ישרוטל.

שבתאי שי: זה מקרי לחלוטין, כולם עשו את זה.

שלום בן משה: גם רשת מלונות פתאל השתתפה.

שבתאי שי: כרגע יש 1,300 ואוצ'רים, כאשר זה היה 2006, 2007.

שבתאי שי: ובשנת -2008 יורדים ל-900 ואוצ'רים.

שבתאי שי: תכנית רב שנתית של מגמת ירידה בכמות הואוצ'רים.

רן כהן: זאת מתוך מגמה שהאנשים יישארו לעבודה, יתקדמו בתוך העבודה.

רפאל בן חור: נתון שייבדק, באילת יש 11,000 חדרים.

רפאל בן חור: כמעט רבע ממספר החדרים בכל מדינת ישראל.

פרץ וזאנה: הקטיגוריה השנייה היא שוטפי כלים, ועובדי שטחים ציבוריים כמובן, 426 ישנם בוואוצ'רים האלה, מתוכם עובדים חדשים 201, ו-225 עובדים קיימים.

פרץ וזאנה: סך הכל, 1,094 ואוצ'רים שהנפקנו עד עכשיו.

פרץ וזאנה: צריך גם לציין ש-230 אנשים נוספים התחילו תהליך של ניפוק, של ואוצ'ר, אבל באיזשהו מקום בדרך נשרו.

פרץ וזאנה: על שמם העברנו ואוצ'רים חדשים.

פרץ וזאנה: בכל מקרה, נכון לעכשיו 1,094 ואוצ'רים של אנשים שעובדים בבתי המלון.

רפאל בן חור: מה ההגדרה של עובד חדש?

פרץ וזאנה: עובד שלא עבד קודם באותו מלון.

רפאל בן חור: יכול להיות שעבר ממלון אחר?

פרץ וזאנה: כן.

יעקב זיגדון: מעשית, למה לא לעשות את זה.

יעקב זיגדון: הוא יקבל את המענק גם אם הוא היה במלון ההוא, והוא התמיד זה אותו דבר.

רן כהן: אין אפליה בין מלון למלון.

רפאל בן חור: השאלה עד כמה דם חדש נזרם למקום.

אבי כהן: הנתון שכרגע נמסר, זה בערך 50, 50.

אבי כהן: שאלתך מאוד נכונה.

אבי כהן: אם אנשים נדדו בין בתי מלון, ולא משנה כרגע מה הסיבה, תיפקדו פחות טוב, התפוסה ירדה, בעל הבית השתגע.

אבי כהן: לא משנה מה הסיבה.

רן כהן: רבותי, אנחנו יודעים כמה שרות התעסוקה העביר מהצפון לדרום.

זיגדון יעקב: מאוד חשוב לדעת כמה אנשים הגיעו מהצפון.

רן כהן: מר זיגדון, אם אני לא טועה, אני לא זוכר שבאותו יום שבו קיימו את הראיונות, היו אנשים מאילת.

זיגדון יעקב: לגבי שיטת הגיוסים.

זיגדון יעקב: שיטת הגיוסים עבדה כך, שבתור בן מחוז דרום שריכז את הפרוייקט, מול בתי המלון, נקבע יריד תעסוקה בירושלים, בתל אביב, בצפון, בכל בית מלון בנפרד.

זיגדון יעקב: הגיע נציג משאבי אנוש של המלון ללשכת התעסוקה, ראיין אנשים על מנת שלא להוריד אנשים לאילת כדי שמבחן המיון יתבצע בעיר עצמה.

זיגדון יעקב: כך היה לגבי כל בתי המלון, בכל הלשכות.

זיגדון יעקב: מעבר לזה, יש עוד 230 עובדים כפי שאמרתי, שהתחילו ולא סיימו את הפרוייקט, ועוד לא הגיעו למצב שהם זכאים למענקים.

זיגדון יעקב: מבחינת ההזמנות שיש לנו במערכת של שרות התעסוקה.

זיגדון יעקב: 271 דרושים יש לנו במערכת ההשמה, לכוח אדם עבור בתי המלון.

זיגדון יעקב: אם אני פותח את מערכת ההשמה, אני יודע שיש דרישה ל-271 עובדים עבור בתי המלון.

זיגדון יעקב: עכשיו כרגע זה בשלבי מימוש.

זיגדון יעקב: זה במקצועות הרגילים, כמו מלצרים, קב"טים, כל מיני מקצועות אחרים שלא צוינו קודם.

שבתאי שי: יש לך נתון של מה הצורך של בתי המלון עצמם?

זיגדון יעקב: אתם יודעים להגיד.

זיגדון יעקב: לגבי מבצע "עובדה", יש לנו סך הכל עוד 276 דרושים, שעדיין לא מאוישים במסגרת התקנים הפנויים, הואוצ'רים במבצע "עובדה".

זיגדון יעקב: מבחינת תשלומים יש פה את הסכומים.

זיגדון יעקב: אפשר להיכנס לנושא העלויות.

זיגדון יעקב: סך הכל העובדים הזכאים למענק התמדה חצי שנתי - 426, כשהשווי שלהם בכסף זה מליון 278 אלף שקלים.

זיגדון יעקב: מתוכם שולם קרוב ל-480 אלף שקלים, היתרה על פי תאריך הכניסה שלהם, ותאריך הסיום של כניסה לפרוייקט.

זיגדון יעקב: נוכל לראות לאחר מכן, את הפריסה של יתרת התשלום.

זיגדון יעקב: מבחינת העובדים שזכאים למענק התמדה שנתי, 668 עובדים זכאים, בשווי של למעלה מ-4 מליון שקלים, מתוכם שולמו כבר למעלה - - -

רפאל בן חור: מה סכום המענק?

פרץ וזאנה: אלף שקל בחודש.

רן כהן: למה המימון כל כך קטן?

יעקב זיגדון: כי התנאים עדיין לא הבשילו.

יעקב זיגדון: אין פה עיכוב בתשלומים.

יעקב זיגדון: צריך לעבור פרק זמן מסויים עד שהוא מבשיל לזה.

יעקב זיגדון: זאת אומרת אין פה עיכוב בתשלומים.

רן כהן: מה קורה עם מי שעשה את התקופה והוא הגיע לפרק הזמן המתאים, הוא מקבל.

פרץ זיגדון: יש תלוש משכורת, אנחנו משווים שהוא יקבל את זה מבית המלון.

פרץ זיגדון: מזרימים ישירות לחשבון, את הכסף שאמור לקבל מאיתנו.

פרץ זיגדון: הפער למעשה, בין הכמות שקיבלו ושל אלה שלא קיבלו, והם אמורים לקבל לאורך התקופה.

פרץ זיגדון: זה פשוט עניין של תחשיבי זמן, ברגע שהם נכנסו, עד מתי הם אמורים לקבל את הסכום.

רן כהן: מי משלם להם?

יעקב זיגדון: שרות התעסוקה.

רן כהן: זאת אומרת, האוצר מעביר לכם את הכסף.

יעקב זיגדון: ישירות לחשבון של העובד, שום מעקפים.

פרץ וזאנה: יש אצלנו גוף שמנהל את זה, והוא מרכז את נושא התשלומים.

פרץ וזאנה: מבחינת מימון מעונות לגני ילדים, ניצלו את הזכאות עד כה 13 הורים יחידים, הגישו זכאות לסיוע במעונות יום.

פרץ וזאנה: מטופל על ידינו הנושא של זכאות למעונות יום.

פרץ וזאנה: יצוין שגם בחלק מבתי המלון יש פתרון למעונות יום בתוך בתי המלון, ומענק לימודים.

פרץ וזאנה: בשורה התחתונה, העסק הזה עובד.

פרץ וזאנה: אבל צריך לציין, שרוב דורשי העבודה שמגיעים מכנס מעסיקים, רובם לא מתלהבים לרדת לאילת.

פרץ וזאנה: צריך לשים את הדברים באופן אמיתי על השולחן.

פרץ וזאנה: אנחנו עושים את כל המאמצים מול בתי המלון, מקיימים עשרות ירידי תעסוקה כמו שנכחת באחד מהם.

שי חרמש: בעיקר לחיילים משוחררים, וערבים?

פרץ וזאנה: מכל האוכלוסייה, מכל החתכים.

שלום בן משה: חיילים משוחררים לא באים לעבודות האלה.

רן כהן: מה שראיתי שם אנשים הם אנשים בני 25, 30 ומעלה.

רן כהן: מבוגרים ונשים וגם ערבים.

פרץ וזאנה: גם ערבים.

יעקב זיגדון: ארבע תובנות קצרות מהשנה וחצי של הפרוייקט הזה.

יעקב זיגדון: ישראליים מוכנים לעבוד באילת במקצועות הפחות מבוקשים, וההוכחה שלי זה 1,094 אנשים, שכרגע מקבלים תשלומים, ואלה אנשים ודאיים.

יעקב זיגדון: אנשים שגם משלימים את תנאי התשלום, וגם עובדים בפועל.

יעקב זיגדון: כך שאת ההגדה הזאת אפשר טיפה לקעקע אותה.

רן כהן: זה מחוץ להגדה שהישראלים לא רוצים לעבוד.

שי חרמש: מה כל נפח העובדים בבתי מלון?

יעקב זיגדון: אפשר יהיה להתייחס לזה אחר כך.

יעקב זיגדון: הנקודה היא על המקצועות הבעייתיים של חדרנים, שוטפי כלים וכו', לא כלל העובדים.

יעקב זיגדון: איתם אני לא חושב שיש בעיה מיוחדת.

יעקב זיגדון: כאשר נבנה הפרוייקט הזה, היתה טענה שהעובדים הקיימים לא מתמידים.

יעקב זיגדון: זו היתה אחת הסיבות למענק התמדה.

יעקב זיגדון: גם זאת הגדה שאפשר לנפץ אותה.

יעקב זיגדון: 576 אנשים מתמידים למעלה משנה.

יעקב זיגדון: צריך לזכור, שהם עבדו גם קודם.

יעקב זיגדון: הם לא התגייסו בדיוק לעבודה.

רן כהן: כמה מהם נשרו?

יעקב זיגדון: מה-576 אני לא יודע להגיד.

יעקב זיגדון: אלו אנשים שמשלימים את התקופה שלהם.

יעקב זיגדון: הנקודה השלישית זה הנושא של ירידה מאילת.

יעקב זיגדון: אני כן יודע להגיד, שבמסגרת המבצע הזה, 800 אנשים חדשים נוספו למלונות באילת.

יעקב זיגדון: חלק גדול במסגרת המבצע, ועוד 271 אנשים שלא במסגרת המבצע.

יעקב זיגדון: באותה הזדמנות של היריד שהיית, לא אמרנו רק חדרניות, גם אמרנו קב"טים, פקידי קבלה, מלצרים וכו', אין בגינן הטבות.

יעקב זיגדון: אלו מקצועות שאין בגינן הטבות.

יעקב זיגדון: ולכן זה 271 אנשים נוספים שירדו, סך הכל כ-800.

יעקב זיגדון: כמה מהם נטו הם תושבי אילת, אני לא יודע להגיד.

יעקב זיגדון: עם מאמץ נוסף כן נוכל לברר, זה לא סיפור גדול.

יעקב זיגדון: אבל 800 משרות חדשות נוצרו כתוצאה מהמאמץ הזה.

יעקב זיגדון: הלקח האחרון, להבא, ויכול להיות שנרצה לעשות את התיקון תוך כדי המבצע.

יעקב זיגדון: המסקנה שלי היא, המבצע צריך להיות פשוט, קליט.

יעקב זיגדון: המבצע הזה טיפה מורכב, יש הטבות שלא מנצלים אותם.

יעקב זיגדון: אנחנו נותנים 5,000 שקלים מענק לימודים, ומעט מאוד, בודדים, מנצלים את זה.

יעקב זיגדון: במקום כל אסופת ההטבות, עדיף שבמקום 6,000 שקלים מענק, קח 10,000 שקלים מענק מספר עגול ויפה.

יעקב זיגדון: לא השקענו מספיק בפרסום ושיווק, וחבל.

יעקב זיגדון: היתה הקצאה מאוד מינימלית לעניין הזה.

יעקב זיגדון: סיכמנו שקל מול שקל בהשקעה בפרסום.

יעקב זיגדון: השקענו 50 אלף שקלים, והם 50 אלף שקלים.

יעקב זיגדון: כל הפרסום עלה 100,000, באמת זהו פרסום מינורי, וחבל.

יעקב זיגדון: התקציב המאוד גדול יחסית לפרוייקט הזה, היינו צריכים להשקיע יותר.

יעקב זיגדון: גם יותר פשוט, גם יותר קליט, כדי לשווק אותו יותר.

רן כהן: יובל, לכם היתה בעיה בגלל הנושא של תיקצוב הפירסום?

רן כהן: נראה לי פה ממש קריטי.

שלום בן משה: הם הסכימו מייד לנושא התקציב, לא היתה בעיה של להגדיל.

שלום בן משה: התאחדות בתי המלון, והאוצר הסכימו.

רן כהן: זה מעט מדי.

רן כהן: אני בטוח שהאוצר היה הולך לקראתכם בעניין הזה.

רן כהן: גם אם אתם מחליטים שזה שקל של המלונאים, מול שני שקלים של האוצר, זה לא כסף.

אפרים כהן: שרות התעסוקה עשה עבודה מצויינת.

אפרים כהן: חיזקו כ-500, 550 ישראליים, משפחות שהמשיכו לעבוד.

אפרים כהן: במבחן התוצאה נקלטו כ-520 חדשים.

אפרים כהן: זאת אומרת, אם אני עושה השוואה מתמטית בין 550 שעזבו במקום העובדים הזרים, נקלטו כ-520 ישראלים, אני לא מדבר על הגדלה, יש עוד ואוצ'רים ל-276 ולהגדיל את הנושא.

שבתאי שי: אפשר להתפזר וללכת הביתה.

אפרים כהן: סליחה, אני מדבר על דברים עובדתיים.

אפרים כהן: המכסה ששלום היקצה בשנת 2006, היתה 557.

אפרים כהן: היתה החלטה והיה הסכם עם התאחדות בתי המלון, בחתימתו של - - -

שבתאי שי: אפרים, אתה יודע כמה עובדים יש באילת?

אפרים כהן: לא.

אפרים כהן: אני מתייחס לטיפול נקודתי, מה שהוטל על שירות התעסוקה לעשות.

אפרים כהן: בכך שהוא צריך לדאוג להביא ישראלים במקום העובדים הזרים ששלום ביטל להם את ההיתר.

אפרים כהן: שלום ביטל את ההיתר, ולכן אני רואה שזה הישג, ואי אפשר לבטל אותו בכך, שיש היום חיזוקם של 520 ישראלים להמשך עבודה, ותוספת של 520 ישראלים חדשים.

אפרים כהן: זאת הנקודה שאני מציין.

אפרים כהן: על כמה בתי מלון, מה הצרכים של בתי מלון, אם צריכים עוד 2,000 או 3,000, אני לא נכנס לזה.

אפרים כהן: למשימה שהוטלה על שרות התעסוקה, לדעתי, הם ראויים לשבח בנושא.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: אני רוצה לבקש משבתאי שי, מנכ"ל מלונות באילת, תאמר לנו גם על התיפקוד של המלונות בעונה הזאת.

רן כהן: האם היה מצב שבתי מלון לא יכלו לעבוד.

שבתאי שי: אומר משפט שהוא לא קשור לנושא הזה בכלל.

שבתאי שי: כשהתחלתי ללמוד מינהל עסקים, בשיעור הראשון בשיווק אמרו לי, תזכור תמיד את הסיפור, ששני מקדמי מכירות נסעו לאפריקה למכור נעליים, או לבדוק את השוק.

שבתאי שי: אחד מהם חזר ואמר חבר'ה שם מליונים בלי נעליים, רק תתחילו לייצר כולם קונים.

שבתאי שי: השני חזר, אמר, כולם יחפים אין סיכוי למכור זוג אחד.

שבתאי שי: עכשיו, זה בדיוק הסיפור שאפרים כהן אומר.

שבתאי שי: חבר'ה, 550 עובדים זרים הלכו, הביאו 520 ישראלים, בזה נגמרה הבעיה, אפשר להתפזר וללכת הביתה.

שבתאי שי: הבעיה היא כזאת, באילת עובדים בין 7,000 ל-8,000 עובדים.

שבתאי שי: במקצועות האלה שאתם מדברים עליהם - - -

רן כהן: רק בבתי המלון.

שבתאי שי: רק בבתי המלון.

שבתאי שי: מועסקים 8,000 עובדים.

שבתאי שי: זה אילת.

שבתאי שי: זו התעסוקה העיקרית, וכולם נשענים עליה.

שבתאי שי: במסגרת ניפוץ המיתוסים של אפרים, גם את זה אפשר יהיה לנפץ באותה שיטה.

שבתאי שי: אומר מה קורה.

שבתאי שי: כמו שאמרתי ישנם 8,000 עובדים, שיהיה לכם ברור, התחלופה במקצועות הרגילים האלה, לפני מבצע "עובדה", שמועסקים בהם 3,000, 4,000 איש, וכל מה שאנחנו כרגע מדברים.

שבתאי שי: יש תחלופה טבעית, אנשים שלא מחזיקים שנה.

שבתאי שי: ברובם או בחלקם מחזיקים חצי שנה, חלקם שנה, חלקם מעל שנה זה נדיר מאוד.

שבתאי שי: כל שנה בתי המלון באילת קולטים אלפי עובדים חדשים, לא מאות, אלפים.

רן כהן: קולטים ופולטים, חברים.

שבתאי שי: מאוד נוח לתפוס 500 איש, ולהגיד זה ה-500.

שבתאי שי: אנחנו קולטים המונים, חלק במבצע עןבדה", חלק בלי מבצע "עובדה", בכל מיני דרכים, עם קבלנים כאלה, וקבלנים כאלה.

רן כהן: למה רציתם את מבצע "עובדה"?

שבתאי שי: בא משרד האוצר, ואמר, אני מבטל לך את ה-550.

שבתאי שי: זה לא יעזור לך.

שבתאי שי: קח לפחות את זה.

שבתאי שי: אז אמרנו ניקח את זה, מה אני יכול לעשות.

שבתאי שי: אם הברירה היא לא לקחת שום דבר, אז אני לוקח את זה.

שבתאי שי: אבל להגיד לך שזה הילד שפיללנו לו, לא.

שבתאי שי: הם לא ידעו מה הם עושים.

שבתאי שי: הם יצרו מכניזם מאוד מסובך.

שבתאי שי: התמריץ הוא לא מספיק גדול.

רן כהן: היה לכם כיף יותר גדול עם עובדים זרים.

שבתאי: בוודאי.

שבתאי: תשאל את החקלאים.

שבתאי: החקלאים שיושבים בשולחן הזה לא קיבלו עובדים זרים, והם מאוד מרוצים מהעניין הזה.

שבתאי: לקחו את ה-550 עובדים שלנו, והעבירו לחקלאות.

רן כהן: מזה מספר שנים אני מנסה לחוקק חוק של עידוד עבודת ישראלים בחקלאות, והתומכים הגדולים שלי הם החקלאים.

רן כהן: גם להם כיף לעבוד עם עובדים זרים.

שבתאי שי: באותה שנה שלקחו מאיתנו הקדימו לחקלאים.

שבתאי שי: אם כל כך רע להם, אז אולי היו עוברים אלינו ולא ההיפך, אבל זה לא קרה.

שבתאי שי: הרי העובדות מדברות.

שי חרמש: תריב עם האוצר.

שבתאי שי: אף אחד לא יכול לריב עם האוצר.

רן כהן: אין לי ברירה, אלא גם להגיד לך, כשאני הייתי שר התעשייה והמסחר, באוצר התחילו איתי, והם גמרו רע מאוד.

רן כהן: הם גמרו רע, לא אני.

שבתאי שי: יכול להיות שזה תלוי בשרים.

שבתאי שי: אפשר לצבוע את הנתונים האלה בכל צורה שאתה רוצה.

שבתאי שי: נעשה פה נסיון, אומר יעקב זיגדון, הצלחנו, הבאנו, עשינו.

רן כהן: תגיד לנו בבקשה מה המצב.

שבתאי שי: המצב הוא, שאלמלא היה לנו מהשמיים הנושא של הסודאנים, היה באילת בקיץ קטסטרופה.

שבתאי שי: קלטו באילת לפחות 600-700 סודאנים בבתי מלון.

שבתאי שי: יש כאלה שאומרים 800, יש כאלה שאומרים 300, 400.

שבתאי שי: הנתונים שלי יש ביד, הם 600 ו-700 איש.

שבתאי שי: פליטים כאלה, פליטים כאלה, סטטוס כזה, סטטוס אחר, אני לא נכנס לזה.

שבתאי שי: רשת ישרוטל לבד קלטה למעלה מ-200, רשת פטאל מעט מאוד.

שבתאי שי: אני יודע שרשת דן קלטה מספר קטן מאוד, אבל מפוזרים בכל אילת.

שבתאי שי: אם לא היו האנשים האלה, מאיפה היינו מוצאים את העובדים.

רן כהן: תן לנו להבין כי אנחנו לא מטפלים בעניין של פליטי דרפור וסודאן.

רן כהן: אני שואל אם הם מתאקלמים, והם נותנים עבודה טובה.

אבי כהן: אנחנו מודאגים מאוד מהתופעה, אני כבר אומר את זה פה על השולחן, ואני נציגו של ראש העיר כאן.

אבי כהן: יש לנו קרוב ל-150 עד 200 ילדים ובני נוער.

אבי כהן: עכשיו התפוסות יורדות.

אבי כהן: עד מרץ הקרוב, אני מאחל שלא, אבל לפי כל התחזיות, החורף הולך להיות חורף לא טוב.

אבי כהן: אין לי שום ספק שייפלטו ממעגל העבודה גם בגלל התפוסות, וגם בגלל התפוקה.

רן כהן: איכויות העבודה שלהם לא טובות.

אבי כהן: אני שומע את הקולגות שלי לשעבר, הייתי מנהל משאבי אנוש ברשת ישרוטל בעבר.

אבי כהן: אני אומר, ייפלטו, וכבר שירותי הרווחה שלנו נדרשים לתת להם טיפול.

אבי כהן: רק לפני שבוע קראתם בעיתון, שאנחנו מקום ראשון בארץ בחד-הוריות.

אבי כהן: תוסיפו לזה עוד נדבך של מאות משפחות, ולא אגיד יותר מזה.

רן כהן: אתה אומר, זה לא רק פתרון, זה גם בעיה.

שבתאי שי: ה-550 שיצאו, בגלל זה נתנו במקומם 1,300 חבילות, הם עבדו כולם בשתי משרות.

שבתאי שי: בעצם העובדים הזרים, להם היה חשוב לעבוד.

שבתאי שי: זה לא הישראלים שמתחכמים, לכן התחלופה היא כל כך גדולה, הם לא מחזיקים מעמד.

שבתאי שי: התמריצים האלה, אני מזכיר כדי שיידעו, המלון משלם חצי מהם.

שבתאי שי: במענק ההתמדה ה-12 אלף מתחלקים בין בתי המלון.

שבתאי שי: אני לא בא בטענות, אני רק אומר שזה חצי חצי.

שבתאי שי: כשאתה מסתכל על חבר'ה ישראליים, משלמים עם זה מס הכנסה שהוא כבר לא מועדף, וככל שאתה עולה ברמת ההכנסה, אתה משלם אחוז גבוה יותר.

שבתאי שי: זאת אומרת, המענק הוא מענק, ואם הוא לא אמא חד-הורית, ואם הוא לא עושה קורס נהגות, הוא לא מקבל את המענק.

שבתאי שי: לכן התמריץ הזה על שנה שיכול להגיע בנטו ל-7,000, 8,000 שקל הוא לא יוריד צעיר ישראלי שיכול היום להתפרנס יפה מאוד במסעדה בתל אביב, להוריד אותו לעבוד בשטיפת כלים באילת, זה פשוט לא יעשה את ההבדל.

רן כהן: מה הציפייה שלכם?

שבתאי שי: הציפייה שלנו בעולם שכולו טוב שיהיו ישראלים באילת כמו בתל אביב, אבל זה לא יקרה.

שבתאי שי: אם אין אפשרות אחרת, סוגרים בפנינו את הדלת של החזרת המכסות, אז הדרך היחידה שאפשר לעשות, זה להגדיל את האפקטיביות של החבילה הזאת.

שבתאי שי: באיזשהו מקום ליצור חבילה שתהיה יותר פשוטה, קלה, וגדולה יותר.

שבתאי שי: זו לא ישיבה של לבקש רחמים, ולהוריד דמעות.

שבתאי שי: בתי המלון במצבם היום, עלויות שכר העבודה אצלם הן מאוד גבוהות.

שבתאי שי: בל נשכח שאנחנו מתחרים על תיירות החוץ וגם על תיירות הפנים, עם יעדים שמשלמים 10% מהמשכורות שאנחנו משלמים.

שבתאי שי: לכן, אם הכוונה היא כמו שמשרד האוצר כותב בכל התסקירים שהוא מפזר, חבר'ה תשלמו יותר, תקבלו יותר.

שבתאי שי: אבל אנחנו לא יכולים לשלם יותר, אי אפשר להעלות את רמת השכר לגבהים יותר גבוהים, כי החבילות היום הם כבר יותר יקרות.

שבתאי שי: היום כבר אומרים לנו, אנחנו יכולים לשבת בטאבה עשר דקות מכם, ואנחנו משלמים חצי מחיר.

רן כהן: באותו שיעור ששילמתם עד עכשיו, אתם תוכלו להמשיך לשלם?

שבתאי שי: סכום של 6,000 שקלים, עם זה אין בעיה, אבל זה לא הספיק.

רן כהן: צריך לבדוק איך לעשות את זה.

שבתאי שי: זה צריך להיות מוגדל בצורה משמעותית, לא ב-10%, כי זה לא ישנה את זה.

רן כהן: מה הערכה שלך, נניח ההיקף של המבצע הבא?

שבתאי שי: האוצר היה בטוח שיורדים מ-1,300, ל-900, ובשנה הבאה ל-600, וזה ייעלם תוך שלוש שנים, והכל יהיה טוב, וכל הישראלים יציפו את אילת כדי לרחוץ כלים.

שבתאי שי: ראשית, לא לקצץ, נתחיל בזה, כי ה-1,300 משרות האלה חסרות.

רן כהן: תראה, הרי אני לא נושא ונותן.

רן כהן: אבל סתם שיהיה לי מושג, בוא נסכם משהו, חבר הכנסת שי חרמש ואני, לגבי מה צריך להיות בעתיד, ניתן המלצה בעניין הזה.

רן כהן: ההערכה שלך

שבתאי שי: בואוצ'רים יותר אטרקטיביים כמובן.

רן כהן: זה יכול לתת מענה ל-2008?

שבתאי שי: חלקי.

שי חרמש: 1,300 פותר את הבעיה?

שבתאי שי: זה עוזר.

רן כהן: אני מודה לשניכם שבאתם מאילת.

רן כהן: אתם יודעים שגם חבר הכנסת חרמש, וגם אני, נפגשנו באילת.

רן כהן: אני חושב שזאת הישיבה השלישית או הרביעית, במיוחד בגלל האפטיות של המצב.

אבי כהן: בארבע השנים האחרונות, למרות תכנית ההבראה, אחוז התחלופה בעיריית אילת נע בין 2% ל-3% בשנה.

אבי כהן: למלונאות באילת, אחוז התחלופה הוא 10% בחודש.

אבי כהן: זה בדיוק הנתון.

אבי כהן: והוא נותן אינדיקציה לגבי משרות נדרשות, מה שנקרא.

אבי כהן: כשהוקם מלון רויאל ביץ', היו בדלת, בתור, כדי לעבוד במלון הזה בין 70, ל-80 איש כל יום.

אבי כהן: מהמלון הזה ניתבנו לכל מלונות ישרוטל.

אבי כהן: למה אני מספר את ההיסטוריה, כי הביקוש באופן כללי ירד.

אבי כהן: אתה יושב עם בחורה צעירה שהיא מלצרית בתל אביב, והיא צוחקת עליך.

אבי כהן: היא לא צריכה משכורת.

אבי כהן: מהטיפים היא מרוויחה פעמיים מהעבודה באילת, היא ליד הבית, האוניברסיטה זמינה לה, והיא לא צריכה להיות רחוקה מהמשפחה אחרי שרות צבאי.

אבי כהן: האטרקטיביות יורדת בכל הרמות.

אבי כהן: זה נתון שחשוב שנדבר עליו.

אבי כהן: אמנם אני לא בתחום כבר ארבע שנים, אבל אני בקיא בפרטים הללו.

אבי כהן: נתון שני, אם נקלטו מאות סודאנים, ואני פוחד לומר 700, מאות סודאנים ממאי, יוני, יולי אוגוסט, וחלקם הגדול עדיין עובד.

אבי כהן: לצערי הרב עם הרבה מאוד מורכבות של משפחות וילדים, אפריקאים, וההודים, והתאילנדים שעבדו בעבר, באו רווקים, סיימו עבודה.

אבי כהן: אפרים אולי ייכעס עלי, לא תמיד עזבו את הארץ.

אבי כהן: אבל בשורה התחתונה, לא יצרו בעיות דמוגרפיות וחברתיות כאלה מורכבות.

אבי כהן: המשמעות היא כרגע, שאם קלטו אותם, סימן שהיה חוסר בכוח אדם.

אבי כהן: אני לא מכיר מנהל משאבי אנוש במלון, שקולט עובד שהוא לא צריך אותו.

אבי כהן: זו הוצאה הכי יקרה שלו.

אבי כהן: לכן, אם הם נקלטו, סימן שהבעיה עוד לא נפתרה, והבעיה עדיין קיימת.

אבי כהן: בוא נייחל שהחורף הבא יהיה חורף מלא, ולא יצטרכו להוריד עובדים מהמכסה בגלל שהתפוסות יורדות.

שבתאי שי: ישרוטל קלטו משפחות עם שבעה ילדים.

רן כהן: זה מה שבא למדינה, זה מה שקיבלו.

רן כהן: אם עיריית אילת זקוקה לעזרה, צריך לתת לה עזרה.

אבי כהן: אני אומר בעיקר לחברי הכנסת.

אבי כהן: הסיפור של הסודאנים היה סיפור עגום.

אבי כהן: אני חושב שהמגמה נפסקת, אבל ברמה של חיילים מהגבול, הביאו אותם ישירות לתוך המלון.

אבי כהן: היו אבסורדים בלתי נסבלים.

אבי כהן: עכשיו אני מניח שהמגמה קצת ירדה, זו בעיה אחרת שמקשה מהכיוון האחר.

אבי כהן: מכסת האפריקאים, בעיקר אפריקאים, היו כמובן גם הודים.

אבי כהן: אפילו אני הייתי בשליחות פעם בקשר לעובדים זרים, בהסכמה, אבל בסופו של דבר זה לא יצא.

אבי כהן: אנשים שעבדו שתי משרות ברוב המקרים, או משרה וחצי.

אבי כהן: אז הכמות גם ירדה.

אבי כהן: אין ישראלי שמסוגל לעבוד 10, או 12 שעות בשטיפת כלים, או בשטיפה של כלים ציבוריים לאורך זמן.

אבי כהן: מהעיתונים שנמסרו פה, ואני מקבל אותם אחד לאחד, יכול להיות שיש שם סרקולציה פנימית כזאת, שאדם שרד ארבעה חודשים.

אבי כהן: אמרו לו במלון הזה קצת יותר קל, עבר לעוד כמה חודשים, הלוואי שהמגמה תשתפר.

רן כהן: הדבר שאני הכי לומד אותו מדבריך עד עכשיו, שהדבר שצריך לחזק אותו ביותר, בתוך כל הפרוייקט הזה, זה את העידוד להתמדה, כמה שיהיה יותר עידוד להתמדה, יהיה יותר טוב.

רן כהן: יכול להיות שאתם צריכים ליצור מין מצב של עידוד להתמדה הולך ועולה עם הזמן.

יעקב זיגדון: אחד העקרונות פה, הרי אנחנו משלמים למקצוע אחד אחרי חצי שנה, ובשני אחרי שנה.

יעקב זיגדון: שיהיה להם משהו, לא משלמים כל חודש מענק, אלא חצי שנה ושנה.

רן כהן: אם אתה משלם לו אחרי חצי שנה 6,000, ואחרי שנה עוד 6,000 שקלים.

רן כהן: אבל לא, עוד חצי שנה תן לו עוד 8,000 שקלים, ואחרי עוד חצי שנה תן לו 9,000 שקלים, או 10,000 שקלים.

אבי כהן: שני הסקטורים הכי יציבים במלונאות, זה אחזקה והמטבח.

אבי כהן: אני אומר שהמקצועות האמיתיים בבית המלון, זה אחזקה ומטבח.

אבי כהן: זה באמת מקצוע, אתה יכול לעשות איתו כל דבר אחר לאחר מכן.

אבי כהן: עשינו פעם כימות, כמה עולה להחליף עובד תחזוקה, חשמלאי.

אבי כהן: אחרי כמה זמן הוא אפקטיבי מהרגע שהוא עזב, עד שנכנס מישהו, אם אתה שולח אותו לבצע משימה, יש תאריך של לפחות חודשיים עד שהוא יוצא למשימה לבד.

אבי כהן: כימתנו לכסף, בא מנכ"ל החברה, ואמר, חבר'ה את כל מה שאני חוסך בתחלופה, אני מוכן להחזיר לעובד שיתמיד.

אבי כהן: וזה לא מקצוע נדרש, אף אחד לא ביקש עובדים זרים לאחזקה.

אבי כהן: המלונות עושים את זה.

רן כהן: אני כבר קונה את מה שאמרת.

רן כהן: בעניין הזה אין מה לעשות.

רן כהן: שבי, בעניין הזה תעשו עוד ועוד מאמץ.

רן כהן: אני יודע שאתם לא בהפסדים חס וחלילה.

רן כהן: סך הכל משלמים סכומים מאוד יפים, מי שבא להתארח אצלכם, עיני לא צרה, שיהיה לבריאות.

רן כהן: אבל תנו מזה חלק גם לעובדים.

רפאל בן חור: רציתי להצטרף לברכות לשרות התעסוקה.

רפאל בן חור: אני חושב שהם עושים עבודה מצוינת.

רפאל בן חור: באופן ספציפי גם במקרה הזה, אבל כמו שאמר שבי, זה לא מספק, לא מספיק.

רפאל בן חור: וצריך לראות ראייה מערכתית גדולה יותר.

רפאל בן חור: להקים צוות שיכלול בתוכו עוד גורמים נוספים, על מנת לגבש איך מתגברים על הבעיה.

רן כהן: אצלכם הסיפור.

רפאל בן חור: מבחינתנו, אני רוצה לומר דבר אחד.

רפאל בן חור: קיימת בעיה בנושא עובדים זרים.

רפאל בן חור: המדיניות היתה לפטר את העובדים הזרים בתאריך מסוים, והיו צריכים להגיע אחרים תחתם.

רפאל בן חור: לדוגמה, במסעדות האתניות.

רפאל בן חור: בגלל המערכת לא נקלטו חדשים במקום, זאת אומרת, לא הוכשרו על ידי המדינה טבחים מיוחדים במסעדות האתניות.

רפאל בן חור: הם זועקים זעקות שבר מפה עד סוף העולם, וזה הופך יותר ויותר לאקוטית ובעייתית.

רפאל בן חור: בימים האלה שרת החוץ תהיה בסין, בסוף השבוע הבא, ואנחנו חותמים על הסכם תיירות עם סין הגדולה, סין שולחת אנשים לארץ שבה הם מכירים.

רן כהן: זה יהיה תיירות, זה יהיה כיסוי של תיירות כדי שיביאו עובדים זרים.

רפאל בן חור: האמירה שלך לא נכונה.

רפאל בן חור: אני מוכן לתת חומר מספק בנושא.

רפאל בן חור: זה לא נכון, אסור לראות את זה בצורה כזאת.

רפאל בן חור: הרבה ראו גם את הרוסים בצורה הזאת.

רפאל בן חור: מדובר גם בתיירות חלקית דתית.

רפאל בן חור: יש שם כ-50 מליון נוצרים, זה יפתח את הפתח אם להגיע.

רפאל בן חור: דבר אחד ברור, שצריך את כל הנושא של העובדים הזרים, והעניינים שיש בהם את הסממנים האתניים, הם צריכים לקבל את התשובה.

רפאל בן חור: פה כמובן, אני חושב שכל החברה עשו את העבודה שלהם, אבל באופן מעשי, המדינה לא הצליחה להכשיר אנשים מתאימים שיעשו את העבודה הזאת.

רפאל בן חור: אני יכול לומר בוודאות, היחידים שעשו איזושהי פעולה מסויימת הם שרות התעסוקה, שבאו ונכנסו לתמונה הזאת, עם המבצעים שאתם עושים, עשינו גם בירושלים ירידים משותפים, אבל זה לא מספק.

רפאל בין חור: המלונות צריכים לדעת שאחת הסיבות שמביאים עובדים זרים, זה גם העובדה שהעלויות שלהם הם עלויות נמוכות מאוד.

רפאל בין חור: להביא את ההודים, את התאילנדים, אלה שנותנים תפוקה בלי ספק.

רפאל בין חור: כמו שאמר שבי, הם עושים אפילו כפול כדי להרוויח יותר, הם עובדים הרבה יותר רציני.

רפאל בין חור: יש שני צדדים למטבע.

רפאל בין חור: מצד אחד, מה שמשדר שבי באילת.

רפאל בין חור: אנחנו לא מצליחים לבנות קדר עבודה יעיל טוב ונכון ישראלי באילת.

רפאל בין חור: לא צריך להתבייש, צריך להגיד את זה בקול רם, זאת המציאות.

רפאל בין חור: כמו שאמר שבי, ה-700 איש שהגיעו, שהם עובדים היום, במידה והם לא היו, לא היה לך אנשים שיעבדו באילת.

רפאל בין חור: צריך להיות גם פתוחים לעשות רביזיה בתפיסה הזאת, שעובדים זרים לא מגיעים למקומות האלה.

רפאל בין חור: אני לא יודע, אני חושב שצריך לשקול את הנושא מחדש, אולי כן לפתוח מכסות של עובדים זרים לעבודות הספציפיות, עבודות הזולות ביותר שעשו אותן טוב ויפה כל השנים.

רן כהן: אתה ער לזה שבבתי המלון חלקית הם אמרו להעסיק לא באופן ישיר על ידי בתי המלון, אלא בעזרת חברות כוח אדם?

רן כהן: זה מחמיר את העניין.

רפאל בן חור: זה עוד יותר מקשה.

רפאל בן חור: זה מביא אותי לדבר נוסף, אני לא רוצה להיכנס ללאום שאתה מדבר עליו, אנחנו מאוד שמחים, עושים מאמצים רבים בכל דרך להגדיל את מספרי התיירים שמגיעים לאילת.

רפאל בן חור: אילת עברה ועוברת תקופה מאוד קשה מבחינת תיירות חוץ.

רפאל בן חור: עכשיו מתחילות להתחדש הטיסות.

שבתאי שי: יש משבר קריטי.

אבי כהן: יש רצף של אינתיפאדה.

רפאל בן חור: אם אתה שואל אותי בראייה ארצית איפה האזור משבר שלנו במלונאות בתיירות, בודאות זה אילת.

רפאל בן חור: היא נמצאת בפני משבר, והמשבר רק יעצים.

רן כהן: זה לא בגלל העובדים בינתיים.

רן כהן: לא בגלל שבתי המלון לא קיבלו, כי ביקשו.

רפאל בן חור: מצד שני, אני כן חושב שהמלונאים צריכים להבין שהם צריכים לשלם קצת יותר על מנת להביא עוד ביקורים.

רפאל בן חור: אנחנו נורא לא אוהבים לשמוע את האמירות האלה שאומרים אותם, כמו או-הו, אתם מרוויחים הרבה כסף וכו'.

רפאל בן חור: אילת עברה משבר קשה מאוד, וההתאוששות שלה, אם אפשר להגיד התאוששות, היא בשיניים, המלחמה מאוד קשה.

רפאל בן חור: בנקודה הזאת כן צריך לקחת בחשבון.

רפאל בן חור: לפתוח עוד פעם את האפשרות שצריך להביא עובדים מחד, לפי דעתי.

רפאל בן חור: צריך לעשות מה שעשתה שרות התעסוקה, בראייה יותר מפוצצת, יותר גדולה, לנסות להביא את הטובים יותר, להוריד אותם לאילת.

רפאל בן חור: לרכז עבודת מטה שלכם, איפה טעינו, ואיפה אפשר לשפר את זה.

רפאל בן חור: כולל תשדירי שרות וכו', שזה רק ישפר את התדמית.

רפאל בן חור: ובמקביל לבדוק את האפשרות מול ההתאחדות בבתי המלון, לראות איך ניתן כן לאפשר לעובדים זרים במכסה מסוימת שאכן יגיעו לאילת.

רן כהן: תודה רפי.

רן כהן: יובל, מה באמת הלקחים שלכם.

רן כהן: היה לכם חלק מאוד מרכזי בפרוייקט הזה.

יובל יעקובי: מוקדם לקבוע.

יובל יעקובי: גם אנחנו מצטרפים למחמאות לשרות התעסוקה.

יובל יעקובי: יש מספר דברים שאני חוזר עליהם כמו מנטרה בישיבות בנושא עובדים זרים, אבל זה חשוב שיידעו, בעיקר אחרי מר רפי בן חור, סמנכ"ל משרד התיירות.

יובל יעקובי: המדיניות של ממשלת ישראל, היא להפחית את מספר העובדים הזרים בישראל.

יובל יעקובי: כמו שלענף המלונאות קשה, יהיה קשה גם לשאר הענפים.

יובל יעקובי: ממשלת ישראל החליטה שהחל מ-2010, שני ענפים בלבד יהיו בהם עובדים זרים, ענף החקלאות וענף הסיעוד.

יובל יעקובי: כל שאר הענפים, בניין, תעשייה, מסעדות, ומלונאות.

יובל יעקובי: העיסקה של הממשלה עם הענפים האלה היא מאוד פשוטה.

יובל יעקובי: אתם רוצים את העובדים הזרים, אנחנו תומכים בכם בתעסוקה.

יובל יעקובי: המלונאים באילת זה ענף הראשון שעשה את זה.

רן כהן: בסוף זה היה בהסכמה.

רן כהן: לכן זה לא אונס.

יובל יעקובי: אני רוצה לומר משהו שאולי ישמע ציני, אבל הוא לא ציני.

יובל יעקובי: אני חושב שליבם של כולם עם המלונאים, ואני מבין שזה קשה.

יובל יעקובי: כי כשאתה מתרגל לעובד, כמו שאתה מתרגל לכל הטבה.

יובל יעקובי: הרי אותו דבר אם היינו לוקחים מהם את הפטור ממע"מ או כל דבר.

יובל יעקובי: הרי העובדים הזרים בסופו של דבר, זו הטבה כלכלית.

יובל יעקובי: קוראים לזה סיבסוד עלות העבודה.

יובל יעקובי: הם היו רגילים לסיבסוס עלות העבודה, וברור שקשה.

שבתאי שאי: למה קוראים לזה סיבסוד?

רן כהן: כי הוא יותר זול ועובד יותר שעות.

שבתאי שי: זה טעות.

רן כהן: בשביל זה אתם רוצים אותם, כי הם יותר יקרים.

שבתאי שי: לא בגלל זה, אני רוצה אותם בגלל שהם עובדים.

שבתאי שי: את הישראלים אני צריך להחליף - - -

רן כהן: חלק מישראלים אתם מפטרים.

שבתאי שי: אני אפטר שוטף כלים, אין מצב כזה.

שבתאי שי: לא מלצרים - - -

יובל יעקבי: ברור שקשה להתנתק מהעובדים הזרים.

יובל יעקבי: זה יקרה בכל הענפים, בכל הענפים יהיה קשה, אבל בכולם אנחנו נעשה את זה.

יובל יעקבי: באילת קרה משהו מיוחד, שגם הם הוציאו את העובדים הזרים, גם קיבלו עידוד תעסוקה באמצעות שרות התעסוקה, והגיעו הסודאנים, וגם באים ואומרים לנו, תגדילו את ההטבות של התעסוקה, תאריכו את הפרוייקט, אל תקצצו.

יובל יעקבי: המטרה שלנו מלכתחילה היתה להוציא עובדים זרים.

יובל יעקבי: אז יצאו 500 או 600, או 700 עובדים זרים, נכנסו במקומם סודאנים, וגם הממשלה מכניסה דרך שרות התעסוקה עוד כסף.

יובל יעקבי: אני שואל מה עשינו פה.

אבי כהן: רק תוציא את הסודאנים, אנחנו נהיה מאושרים.

רן כהן: בעניין של הסודאנים לא היה מהלך שנכפה עליהם.

רן כהן: ממשלת ישראל מאוד שמחה שמישהו היה מוכן לקבל אותם, ולתת להם גם את הבית וגם את הפתרון.

רן כהן: בינינו, אם היית מחזיק אותם בבתי הסוהר, היה עולה לך יותר, עם פחות אפקטיביות.

רן כהן: ראיתי במו עיניי, מה זה שווה, אתה מאכיל אותם, את מיישן אותם ושומר עליהם.

יובל יעקובי: חלילה, אני לא מטיל שום אחריות לא על עיריית אילת, ולא על המלונאים בעניין הסודאנים.

יובל יעקובי: אני רק מתאר מצב.

יובל יעקובי: יש כוח אדם סודאני שמחליף את העובדים הזרים, אני מבין שהוא לא טוב כמו העובדים הזרים, אבל הוא מחליף את העובדים הזרים.

יובל יעקובי: המטרה של האוצר ושל ממשלת ישראל היתה להוציא לחלוטין את העובדים הזרים מהתחום של המלונאות באילת, ולהחליף אותם בישראלים.

יובל יעקובי: אני יודע שזה קשה, אבל זה מה שיקרה בסופו של דבר.

יובל יעקובי: עובדים זרים לענף המלונאות לא ייכנסו יותר, כמו שלא ייכנסו גם לענף הבניין, וכמו שלא ייכנסו לענף התעשייה והסיעוד.

יובל יעקובי: החל מ-2010, ענף החקלאות וענף הסיעוד, אלו הענפים היחידים שיש בהם עובדים זרים, זו המדיניות.

רפאל בן חור: המדיניות היתה להוציא ולמלא אותם לאחר הכשרה.

רפאל בן חור: אתה כאוצר, מה איכפת לך, הוצאת, תשאל, האם הוכשרו חדשים, כן או לא.

רפאל בן חור: היום אין הכשרה, וזה - - -

רן כהן: רבותי, אני רוצה להזכיר לכם, שבסך הכל המגמה היתה מגמה נכונה.

רן כהן: אבל להגיע למצב שבו פחות עובדים זרים מארצות רחוקות, מגיעים לכאן כדי לעבוד ולהעביר את הכספים שלהם לחוץ לארץ.

שבתאי שי: למה אפליה בין הענפים?

רן כהן: סיפור הסודאנים הוא אחר לחלוטין, ואני לא מציע לערב אותו.

אסף אדיב: למעשה, התבקשנו על ידי שרות התעסוקה לסייע בנושא הזה של קליטה, ובעיקר בנושא של איתור, גיוס, קשר עם מלונות, וכן הנושא של עובדים ערבים מצפון למדינה.

אסף אדיב: אחרי הפגישה שהיתה פה, שבוע לאחר מכן, היתה פגישה אצל זיגדון בשרות התעסוקה, עם המלונאים.

יובל יעקובי: הערת ביניים, למה דווקא רק ערבים?

רן כהן: עמותת מע"ן, היא לא עמותה כפילה לשרות התעסוקה.

רן כהן: היא עמותה שמנסה לסייע ככל האפשר לאבטלה ערבית בישראל לרדת, וזה בסדר גמור.

רן כהן: אני בטוח שאם יפנה אליהם יהודי, אין בעיה.

אסף אדיב: לכולם, אין לנו בעיה.

אסף אדיב: פה היתה בקשה, בפגישה, אחר כך יצרנו קשר ישיר עם רשת ישרוטל, נציגה שלהם היתה אצלנו בראיון, בכפר שלנו בכפר מאנדה, ראיינה אנשים.

אסף אדיב: יש לנו כמה עשרות עובדים שנמצאים במלונות.

אסף אדיב: אנחנו מגייסים עובדים לטובת שתי הרשתות האלה.

אסף אדיב: היו"ר רן כהן: בימים אלה אתם ממשיכים לעשות את זה ישירות.

אסף אדיב: כן, במקביל.

אסף אדיב: בסך הכל יש לנו קשר טוב עם שתי הרשתות האלה, ואנחנו עושים מאמץ לגייס עובדים.

אסף אדיב: המציאות שאני רואה לגבי הבעייתיות, למה העסק הזה יש בו קשיים גדולים מאוד מכמה דברים.

אסף אדיב: הנקודה הראשונה, השכר הבסיסי של העובדים האלה הוא נמוך מאוד.

אסף אדיב: היתה אצלנו נציגה של ישרוטל, ב-31 בינואר 2007.

אסף אדיב: השכר הבסיסי של עובדי בתי המלון היה 5% מעל שכר המינימום, זה היה ההסכם הקודם.

אסף אדיב: באותו יום, נחתם הסכם חדש והורידו את השכר לשכר מינימום.

אסף אדיב: זאת אומרת, כשהיא אמרה לי אנחנו נשלם לכם, אז שכר מינימום היה 18 שקל, בעצם שכר מינימום של העובדים האלה ירד לשכר מינימום היום.

אסף אדיב: השכר הזה הוא שכר מאוד נמוך.

אסף אדיב: זאת עובדה שהיא מאוד חשובה ומאוד קובעת.

אסף אדיב: בסופו של דבר' אנשים באים בשביל לקבל כסף.

אסף אדיב: העבודה קשה, הייתי שם מספר פעמים במשך התקופה הזאת, יש עובדים, אני נמצא שם, ראיתי את המלונות, למשל מלון גולדן טוליפ – 900 אורחים והכל כלול.

אסף אדיב: צריך להבין מה זה אומר לגבי עובדים.

אסף אדיב: זה טרוף'', העובדים נמצאים במצב של טרוף.

אסף אדיב: המלצרים האלה סוחבים המון, זאת אומרת זאת עבודת סבלות.

אסף אדיב: עבודה מאוד קשה, עובדים 12 שעות ו-14 שעות, ואין מנוס, זה מה שיש.

אסף אדיב: אנשים רוצים להרוויח כסף.

אסף אדיב: גם לא באים לאילת בשביל לעבוד 8 שעות.

אסף אדיב: אם הוא יעבוד בכלים, הוא יעבוד 12 שעות.

אסף אדיב: יעבוד שבת, ויעבוד שישי כדי להרוויח כסף.

אסף אדיב: הוא לא חוזר כל שבוע, הוא חוזר כל חודש, כל שלושה שבועות הביתה, הוא לא חוזר כל שבוע, כי הוא רוצה להרוויח כסף, כי אי אפשר לשחרר אותו.

אסף אדיב: דיברו על הסעות, איפה ההסעות.

אסף אדיב: איך אפשר לתאם אחד עם השני, צריך כל עובד לבד, או שאני אשחרר אותך, אז השני יעבוד כפול.

רן כהן: אלה שאתם צריכים לשים אותם בעבודה שם, הם נהנים מההטבות האלה.

אסף אדיב: תבינו, שמה שקורה זה דבר כזה.

אסף אדיב: בשביל שבן אדם יקבל את המענק, הוא צריך להתמיד חצי שנה.

אסף אדיב: מה שקורה הוא, שבחצי השנה הראשונה, עד שהוא יגיע ל-6,000 שקלים, הוא יכול לעבוד גם 12 שעות כפול 27, 28 ימים, חוץ משלושה ימים שהוא נסע הביתה, והשכר שיהיה לו ביד, 3,900, 4,000 שקלים.

שבתאי שי: זה לא נכון.

אסף אדיב: אני מדבר על עובדות, על תלושים שבאו אולי.

רן כהן: בוועדות של הכנסת כל אחד אומר את עמדתו, לא אומר את עמדתו של האחר.

אסף אדיב: אם עובד 12 שעות הוא מקבל.

אסף אדיב: בשביל 4 שעות הוא מקבל שעות נוספות.

אסף אדיב: דובר על סבסוד של המגורים, הורידו את המגורים ל-350 שקלים.

אסף אדיב: המלונות החליטו שיגבו מהם את הסכום הגבוה יותר שהם גובים מכולם, 620, בהתחלה אפילו 790.

אסף אדיב: אחרי שישה חודשים יתנו להם 2,000 שקלים בחזרה.

אסף אדיב: בתיאוריה זה יפה, בסופו של דבר, ה-350, 400 שקלים ההבדל הזה, בנטו מאוד משמעותי כבר תוקצב.

אסף אדיב: בנוסף לזה נסיעות הביתה, אפילו אם זה פעם בחודש, או פעם בשלושה שבועות, בן אדם נוסע, עולה לו 300 שקלים.

אסף אדיב: אני אומר קח את ה-700 שקלים שכבר מתוקצבות, שכבר סוכם עליהם, ותן אותם תוספת לעובד מהיום הראשון.

אסף אדיב: כבר העלית אותו מ-4,200, 4,300, 3,900 נטו ל-5,000 שקלים.

שבתאי שי: מה יקרה אם יילך אחרי חודשיים?

אסף אדיב: אז יילך אחרי חודשיים.

רן כהן: שבי, אל תתן לו יותר מאשר על חודשיים.

שבתאי שי: אבל לא מגיע לו.

שבתאי שי: אם הוא לא התמיד, לא מגיע לו.

רן כהן: הוא ממילא לא מקבל.

שבתאי שי: הוא קיבל כבר.

שבתאי שי: הוא רוצה שאני אתן לו את המגורים ב-350?

שבתאי שי: זה חלק מהתכנית הזאת שקשורה בהתמדה.

רן כהן: אבל מה לעשות, כשבן אדם בא לא אומר רזרבות שלך או שלי, ואין לו את החצי שנה לקיים את עצמו עם כל הדבר הזה.

רן כהן: הוא צריך להתקיים מהיד אל הפה, יש לו בעיה.

רן כהן: אסף מתאר מציאות קיימת.

אסף אדיב: תן לי להסביר, איך אני חושב שאפשר להועיל גם לעובדים וגם למעבידים.

אסף אדיב: את ההצעות האלה העליתי עם שמעון לוי, סמנכ"ל משאבי אנוש של פתאל.

אסף אדיב: דיברתי עם מנהלי משאבי אנוש במלונות, ואמרו לי שההצעות האלה הן הצעות שמאוד יכולות לעזור להם, כי הם רוצים לתת לעובד משהו ביד.

רן כהן: רציתי לשאול את זיגדון.

רן כהן: למשל בנושא של נסיעות הביתה, אין הקלה?

יעקב זיגדון: לא, שום דבר.

אסף אדיב: אולי שיוזילו את הנסיעה.

רן כהן: לתושבי אילת יש הקלה.

אבי כהן: ממש לא.

רן כהן: כמה עולה כרטיס נסיעה אילת-תל אביב.

אבי כהן: 110 שקלים.

אסף אדיב: 110 שקלים הלוך חזור.

אסף אדיב: לגבי העניין הסודאנים, תבינו, הכניסו אותם ואם הם לא היו אז היה קטסטרופה.

אסף אדיב: אני אומר לכם מנסיון שלנו.

אסף אדיב: ישבתי באילת עם שמעון לוי, אמרו לי אנחנו מוכנים לקלוט גם 400 עובדים ממכם, תביאו עובדים.

אסף אדיב: חזרתי לצפון, אמרתי חבר'ה, יש פה אתגר גדול, בוא נתחיל לעבוד, בוא נעשה קמפיין גדול, קמפיין ברדיו.

אסף אדיב: בוא נגייס עובדים, יש לנו שישה מרכזים, אנחנו לא פרוסים בכל כפר ובכל מקום.

אסף אדיב: אחרי חודש, כשאני תיכננתי את התכנית, לקח כמה ימים, חזרתי אליהם, בעצם נוצר מצב שנסעתי עוד פעם אחרי חודש כדי לסכם את הדברים.

אסף אדיב: זה היה במאי, אמרו לי, יש פה בעצם את הסודאנים, אנחנו נוכל לקלוט ממכם, אנחנו ממשיכים לקלוט ממכם, כל עובד אני נלחם עליו ואין בעיה.

אסף אדיב: אבל הסודאנים האלה הורידו את הצורך, זאת אומרת לא היה צורך במאות האלה.

אסף אדיב: זה ברור שהורידו את הלחץ.

אסף אדיב: תבינו, יש פה שאלה של אלטרנטיבות.

אסף אדיב: אנחנו טוענים, שאם יש רצון ואם יש הבנה שאין מנוס ממשהו אחר, וזה מה שיש, ונותנים תמריצים, ונותנים שכר יותר טוב, יש עובדים שיעשו את זה.

אסף אדיב: עובדים שעובדים בעבודות פיזיות קשות, במלצרות, בשטיפת כלים, בנקיון, היה תכנית ודובר על זה שיתנו קורסים, שיתנו אנגלית, שיתנו כל מיני דברים ממשרד התיירות.

חני נחמני: ישבנו עם מישרד התיירות על זה.

אסף אדיב: נכון, באותה ישיבה.

אסף אדיב: אם אתה נותן לעובד קורס בעברית, קורס במלונאות.

אסף אדיב: זאת אומרת, בן אדם הוא צעיר, הוא יכול לעבוד במטבח, אבל תן לו איזשהו אופק.

רפאל בן חור: הולכים לעשות הכשרה .

רן כהן: אז תעשו את זה.

אסף אדיב: לא לחכות שישה חודשים עד האופק.

אסף אדיב: עמותת מע"ן, מוכנים לקראת העונה הבאה, על זה מדובר, עכשיו זה נגמר, להתגייס.

שבתאי שי: לפרוטוקול, אני גם רוצה להצטרף לברכות שרות התעסוקה.

שבתאי שי: נעשתה פה עבודה נהדרת.

רן כהן: אני מודה לך, תודה רבה.

שלום בן משה: במסמך הזה כתוב שאלה אומרים זה נכשל, בשביל זה הצליחו.

שלום בן משה: ממה שיוצא כאן בעיקר אחרי שבי, המבצע כמו שהוגדר, הוא הצליח.

שלום בן משה: הוא הוציא 570, וקלט כ-600 ישראליים.

שלום בן משה: מהבחינה הזאת מסתכלים על זה ברמה הזאת.

רן כהן: סליחה על ההפרעה, כל מקום שבו יותר עובדים ישראליים עובדים בישראל, בהצלחה.

רן כהן: לא יעזור שום דבר.

רן כהן: מה שלא יהיה, במקום שבו יש יותר ישראלים שעובדים בישראל, מרוויחים, מפרנסים את עצמם, זה הצלחה.

שלום בן משה: הבעיות של העיר אילת הן בעיות הרבה יותר ברמה אסטרטגית.

שלום בן משה: מה שאמרו כאן, ולא אמרו, אמרו לך גם בהזדמנות בנפרד, והאם רוצים לדון בבעיות של אילת והדמוגרפיה, והאוכלוסיות, וחד-הוריות, זה לפי דעתי הבמה כאן, וצריך לעשות את זה, מכיוון שהתיירות היא מרכזית מאוד.

שלום בן משה: לפי דעתי, שר התיירות הוא הגורם כמשרד, שצריך לבדוק את העניין.

שלום בן משה: אני חושב שאחרי שהעובדים הזרים עזבו את אילת, זה לא נכון להחזיר אותם לאילת, בשום הקצאה.

שלום בן משה: אם התברר בעוד מספר שנים, שהברוך הוא טוטאלי אז אולי כן, אבל עכשיו זה לא נכון לעשות את זה.

רן כהן: אל תפתח פתח כזה, בוא ניתן פתרונות אחרים.

רן כהן: לא יהיו עובדים זרים באילת.

שבתאי שי: מה יקרה אם יבטלו את הדרפורים, וישלחו אותם הביתה?

רן כהן: מה שיקרה הוא, שמשרד התיירות, משרד האוצר, עם שרות התעסוקה - - -

שבתאי שי: לא, היא לא החליטה.

רן כהן: לא, היא החליטה, ש-2010 זה לא יהיה.

שבתאי שי: היא סלקטיבית, היא השאירה את זה בחקלאות.

רן כהן: לחקלאות ולסיעוד, זה הכל.

שבתאי שי: בסדר, למה?

שבתאי שי: מה המצב שם שונה?

רן כהן: כי לשם לא נמצאו פתרונות.

רן כהן: בוא נעזוב את זה.

שבתאי שי: גם פה לא נמצאו פתרונות.

רן כהן: תתווכח עם העובדות, מה אתה רוצה ממני?

שבתאי שי: צריך להחליף את הלוביסטים.

שלום בן משה: שבי, אמנם ההסכם הזה נעשה יחד איתכם, אתם נאלצתם, קצת הסכמתם, היתה הרמת כוסית, וחיוכים, והכל היה בסדר גמור.

שלום בן משה: לגבי הסודאנים, קודם כל אל תקראו דרפורים, זה מטעה את העניין.

שלום בן משה: באילת אין דרפורים, יש סודאנים.

שלום בן משה: הסודאנים זה ברירת מחדל.

שלום בן משה: צריך לומר שכשהם נקלטו באילת, האלטרנטיבה היתה שהם יהיו ברחובות לשם, יהיה ברוך אטומי.

שלום בן משה: במובן מסויים, בתי המלון קלטו אותם ופתרו בעיה לאילת ולמדינה.

שלום בן משה: נכון הוא שהכניסה שלהם משם פתרה את הבעיה לבתי המלון, אבל אם הם לא היו, היתה בעיה יותר גדולה והיו נדרשים ליותר ישראלים.

שלום בן משה: אני רוצה לומר באופן תיאורטי שאם הם לא נמצאים, יכול להיות שהמאמץ לקלוט ישראלים היה יותר גדול, והיו נקלטים יותר ישראלים.

שלום בן משה: מכיוון שאנחנו מכירים את הבעיה הכלל של סוגיית הסודאנים, אנחנו לא רוצים ליצור בעיה עם ספק.

שלום בן משה: ואני אומר לכם, הסודאנים לא יישארו לאורך זמן שם.

שלום בן משה: הממשלה החליטה שהיא מטפלת בסוגייה הזאת, היא את הסודאנים תפנה לבתי הכלא שהיא בונה בשלב זה, היא מפנה לשם את הסודאנים שמסתובבים חופשי בכל מיני מקומות.

שלום בן משה: ובסוף יגיעו גם לסודאנים באילת, בהנחה שיימצא פתרון.

שלום בן משה: כי זה לא נכון להמשיך להעסיק אותם.

שלום בן משה: אני רוצה לגלות לכם סוד.

שלום בן משה: אני מחר יכול לשלוח את הצוותים שלי לשם, ולקנוס אתכם על זה שאתם מחזיקים אותם באופן בלתי חוקי.

שלום בן משה: אני לא עושה זאת.

שלום בן משה: זה מצב שהוא סמי חוקי, אני מכיר בצורך הזה, אני גם יודע שאין פתרון אחר.

רן כהן: זה בלתי חוקי שממשלת ישראל רוצה שהוא יתקיים.

שלום בן משה: ממשלת ישראל החליטה - - - דבר אחרון, צריך לבחון שוב את המבצע שהיה.

שלום בן משה: לבדוק את הקריטריונים שלו.

שלום בן משה: לפי דעתי, כל הבונוסים ללימודים הם לא ממין העניין, לא באים לשם ללמוד.

שלום בן משה: אם אפשר לקחת את הכסף הזה שממנו הוצא, ולהגדיל כרגע את השכר, ולתת הטבות יותר פשוטות, צריך לעשות את זה.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: אפרים כהן: אדוני היושב ראש, אנחנו בזמנו ראינו את אילת כעיר ייחודית, ולכן היתה החלטה בעצם חריגה, להקצאת עובדים זרים באילת, לא בכל הארץ, אבל כל בתי המלון הם במצוקה.

רן כהן: ולכן יסלח לי יובל, מאחר ואני יודע שאותם העובדים הישראלים היום הם לא תושבי אילת, אלא במסגרת המבצע, ולא ישהו הרבה זמן שם.

רן כהן: צריך למלא את המשרות האלה באילת.

רן כהן: בכל אופן הייתי ממליץ יובל, כי זרים לא יחזרו.

רן כהן: אבל לפחות ממה שניתן במסגרת המכסות לשמר על מנת לאפשר את השנתיים-שלוש-ארבע, להמשיך ולהחזיק ישראלים על מנת שימשיכו לעבוד ישראלים.

רן כהן: כי אחרת לא יהיו לא ישראלים, ולא עובדים זרים.

רן כהן: אנחנו נפסיד את אילת בכללותה, במיוחד - - - לכן אני מציע שמה שהקציתם תמשיכו ותמשיכו, ולא לעשות בצורה מדורגת היום 900, 800 שקלים.

רן כהן: בסוף לא יהיו לא עובדים ישראלים, ולא אף אחד.

רן כהן: זו ההצעה שלי.

רפאל בן חור: אדוני, בעקבה היית?

רפאל בן חור: ראית את מערך המלונות שהם הולכים לבנות שם.

רן כהן: הייתי בבית מלון הכי יפה של עקבה, זה היה בזמנו של המלך בירדן.

רן כהן: לא מגיע לקורסליים של אילת.

רן כהן: אילת יותר אטרקטיבית.

רן כהן: אנחנו בעד שלנו.

רן כהן: ושלנו יותר טוב.

רן כהן: אני רוצה לסכם, אני מקווה שאני קולע פחות או יותר לדעת שנינו בעניין הזה.

רן כהן: אנחנו מסכמים באופן מאוד חיובי את "מבצע עובדה".

רן כהן: נדמה לי שיש בהחלט מה ללמוד ממנו.

רן כהן: נדמה לי שאני יכול לסכם אותו בשני דברים נוספים.

רן כהן: לפנות למלונאים באילת לנוכח המבצע, ולבקש שיעשו מאמץ להגדיל ולו במעט את שכר העובדים הישראלים שבאים לעבוד שם.

רן כהן: כל העובדים, אבל הישראלים במיוחד, כדי להגדיל גם מצידם את הנפח של האטרקטיביות של ההישארות והתמדה בעבודה.

רפאל בן חור: לא פר כמו שאתה מציג את זה.

רפאל בן חור: כיוון שמחר זה הכותרת בעיתון.

רן כהן: מהוועדה הזאת הלוואי שתצא כותרת בעיתונות.

רן כהן: אני לא בוועדה הזאת כי יש פה כותרות, אני בוועדה הזאת כי זה בנשמתי.

רן כהן: אנחנו פונים לממשלה, למשרד האוצר, משרד התיירות ושירות התעסוקה, ללמוד את הלקחים ממבצע עובדה, ולנסות ולייצר שלב שני של המבצע, להמשיך אותו בשיפורים שנדרשים, גם מצד הממשלה, כולל תשומות.

רן כהן: אני מציע לבחון מחדש את העניין של הורדת ואוצ'רים, שלא להוריד את הואוצ'רים כדי להגיע למצב שיותר ויותר ישראלים ייהנו מהמבצע הזה, וגם התמדה יותר גדולה של עובדים ישראליים.

רן כהן: בין היתר גם הגדלת המענק ככל שההתמדה של העובד תתארך.

שבתאי שי: הם תקצבו את זה ב-65 מליון שקלים, כך נאמר.

שבתאי שי: עד היום לפי הנתונים ששמעת, מדובר בהוצאה של אולי 4 מליון.

שבתאי שי: שיחלקו את זה בתור מענקים.

רן כהן: אחד הדברים שהאוצר שיכנע אותי, ואותי האוצר לא כל כך בקלות משכנע, שבעניין הזה של החלפת עובדים זרים בעובדים ישראליים, יש לו כוונה מאוד טובה, וגם נכונות לשלם.

שבתאי שי: אז בוא תמליץ, שינצלו את התקציב.

שבתאי שי: הרי תקציב מיועד לניצול.

שבתאי שי: לא מיועד לא לניצול.

רן כהן: שישפרו את התנאים.

רן כהן: זה נקרא גם להגדיל את התקציב.

רן כהן: אלה הסיכומים מהישיבה הזאת.

רן כהן: אני מאוד מודה לכם.

רן כהן: אני מאחל למלונאים באילת ולעיר אילת, המשך צמיחה, ותצליחו בדרככם.

רן כהן: תודה רבה.