ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 125, 2007-10-15 00:00

מיכאל נודלמן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העליה, הקליטה והתפוצות, בנושא סקירת הוועדה במשרד לעלייה קליטה ותפוצות בשנת 2007, ותחזית לשנת 2008.

מיכאל נודלמן: בבקשה אדוני המנכ"ל.

ארז חלפון: בתחילת דבריי, אציג את פעילות המשרד בשנת 2007.

ארז חלפון: בימים הקרובים אנחנו אמורים לקבל מהאוצר את התקציב הסופי שביקשנו לקראת 2008.

ארז חלפון: אחרי שנשב עליו, ונעבד אותו, נשמח להופיע שוב כדי להציג את 2008.

מיכאל נודלמן: סליחה, קראתי שיש קיצוצים בענייני שכר הדירה לעולים חדשים.

ארז חלפון: כפי שאמרתי, מה שפה, עדיין לא ראיתי.

ארז חלפון: אנחנו אמורים מחר לשבת עם אנשי האוצר והתקציבים.

מיכאל נודלמן: אני מאוד מבקש לעשות זאת.

מיכאל נודלמן: ביררתי, וחשבתי שאנשים קיבלו הוסטלים, אבל אמרו לי שזה לא כך, יש קיצוצים.

חביב קצב: לא ידוע לנו על העניין.

ארז חלפון: אנחנו נבדוק זאת.

מיכאל נודלמן: הנושא עלה אתמול בטלוויזיה.

מיכאל נודלמן: אני מבקש לבדוק זאת.

ארז חלפון: אנחנו נבדוק ונחזור.

ארז חלפון: זה המקום רק להזכיר, שמחר יתקיים לראשונה כנס אשדוד לעלייה וקליטה, בהשתתפות ראש הממשלה,

ארז חלפון: בשעה שמונה וחצי בבוקר, כמובן ביוזמת משרד הקליטה, בשיתוף הסוכנות היהודית ועיריית אשדוד.

ארז חלפון: הכנס יהיה בבית "יד לבנים" בעירייה באשדוד, כאשר הכוונה שלנו מעבר לפורום הגדול, גם האקדמאים, גם אנשי ציבור שמתעסקים בכל נושא העלייה, הוא למצב את העלייה, ולעשות מהכנס הזה משהו בדומה לכנס קיסריה, או לכנס הרצליה.

ארז חלפון: זאת אומרת, במידה וזה יצליח, והכל יהיה בסדר עם שיפורים מסויימים שנעשה, אנחנו מתכוונים שהכנס הזה יהיה כל שנה, כדי לתת מיצוב לקליטה ולעלייה במדינת ישראל.

ארז חלפון: נתחיל בטבלת כמות העולים, כאשר מתרכזים נכון להיום עד 14 באוקטובר 2007, כ-14,843 עולים הגיעו למדינת ישראל, כאשר הפילוג מאיזה ארצות מופיע בטבלה.

ארז חלפון: כאשר הצפי לאחר שיחות שלנו עם אנשי הסוכנות היהודית, כנראה נעמוד ב-30 בדצמבר על כ-20 אלף עולים.

ארז חלפון: זאת אומרת, שנעמוד כמעט כמו בשנה הקודמת ב-2006, גם כאשר היינו בוועדת הכספים, נשאלנו על סיבות לכאן ולכאן.

ארז חלפון: אני יכול רק להגיד, שלנו ולאנשי הסוכנות היהודית בנושא הזה, היתה דאגה שבגלל המלחמה שהיתה בקיץ שעבר, זה קצת יפגע, והעלייה תיעצר.

ארז חלפון: אבל סך הכל, אם התחזיות של 20 אלף יתממשו, אז אנחנו עומדים בדיוק כמו ב-2006, וכנראה שהמלחמה, אם עשתה השפעה, אז ההשפעה היא קטנה.

ארז חלפון: יעדים עיקריים של המשרד בשנת 2007, וחלקם הגדול ימשיכו גם ב-2008, הדבר הראשון הוא כמובן קידום ההכשרות, והשמה של עולים חדשים בתעסוקה.

ארז חלפון: הנושא השני הוא, תיגבור לימוד השפה העברית.

ארז חלפון: הנושא השלישי שאליו גם ייעדנו תיגבור תקציב בשנת 2008, תוכניות לחיזוק נוער עולה, ובעיקר נוער עולה בסיכון.

ארז חלפון: נושא רביעי, עידוד עלייה בחזרתם של תושבים חוזרים.

ארז חלפון: בהמשך אני אפרט על המבצע שאנחנו מתחילים ב-1 בנובמבר, עם כל ההטבות שניתן לישראלים חוזרים שיחזרו בשנת ה-60 למדינה.

ארז חלפון: הנושא האחרון הוא כמובן הגדרת מספר המתגיירים, שקשור לוועדה שסיימנו, והגשנו את המלצותיה לראש הממשלה, לפני כחודש ימים, לפני החגים.

ארז חלפון: סקירת הפעילות.

ארז חלפון: כמו שאנחנו רואים למשרד יש מספר כלים שחלק

ארז חלפון: כם הגדול מכיר, בנושא של קורסים והכשרות לעולים חדשים.

ארז חלפון: הבאתי לכם רק כדי שתראו בשנת 2007 השתתפות של האנשים.

ארז חלפון: ראשית, מרכזי הכוון שהמשרד מפעיל, כמו שאתם רואים בשנת 2007 1,885 עולים נכנסו.

ארז חלפון: סך הכל, ביצוע תקציבי של 8 מליון 247 אלף שקל.

ארז חלפון: כאשר מבחינתנו, מדד הצלחה בבדיקה שערכנו שנה לאחור, הנתונים שהתקבלו הם יחסית מעודדים, ש-72% מעולים שנכנסים למקום העבודה, דרך מרכזי ההכוון, נשארים במקום העבודה, וזה מה שחשוב לנו.

ארז חלפון: שעולה שמגיע, מתחיל לעבוד, נשאר ולא מפטרים אותו אחרי חצי שנה, או אחרי שנה, כמו שאנחנו יודעים במקרים אחרים.

ארז חלפון: הכשרת עולים במקצועות הרישוי, עורכי דין, רואי חשבון, רופאי שיניים וכדומה.

ארז חלפון: כמעט כ-1,500 עולים השתתפו בהכשרות.

ארז חלפון: סך הכל, עלות ביצוע תקציבי כ-15 מליון.

ארז חלפון: יש עדיין מספר בעיות שאנחנו כרגע אמורים לשבת עם מנכ"ל משרד הבריאות, לגבי הכשרות של רופאים בתחומים מסויימים.

ארז חלפון: אני מקווה שכשנסיים אותם, נוכל להביא הקלות חדשות בעיקר בתחום הרפואה.

ארז חלפון: מרכז לקידום אמנים עולים.

ארז חלפון: כ-900 עולים השתתפו, סך הכל עלות ביצוע תקציבי כ-8 מליון.

ארז חלפון: קידומי העסקה שכולם מכירים.

ארז חלפון: המשרד מממן בקריטריונים מסויימים לחברות שמעסיקות עולים למשך כחצי שנה.

ארז חלפון: אם החברה מתחייבת לקלוט אותו, אנחנו נממן חצי משכר המינימום לעולה חדש, כאשר החברה מתחייבת להעסיק אותו את אותה תקופה שאנחנו מממנים, חצי משכר המינימום לאורך כחצי שנה.

ארז חלפון: זאת אומרת, לתת לעולה לפחות שנה התייצבות בבסיס מקום עבודה.

ארז חלפון: כ-540 עולים קיבלו השנה קידומי העסקה, סך הכל עלות תקציבית 15 מליון שקלים.

ארז חלפון: תכנית הואוצ'רים של המשרד שכולכם מכירים, ברגע שמגיע עולה ורוצה לעסוק במקצוע מסויים, כמובן אנחנו בודקים.

ארז חלפון: רוצים לראות שלמקצוע הזה יש ביקוש, שלא ניתן לו את הואוצ'ר, הוא יילך ויעשה את ההשתלמות, ולאחר מכן יישאר ללא מקום עבודה.

ארז חלפון: תכנית שמתוקצבת ב-15 מליון שקלים בשנה.

ארז חלפון: גם היתה בסכנת סגירה, אבל הצלחנו להשאיר אותה, והיא תמשיך גם בשנת 2008, כמעט כ-4,500, תכנית מאוד מוצלחת ואנחנו נמשיך אותה בשנת 2008.

ארז חלפון: הנושא האחרון בנושא של יזמות, השינוי שעשינו בהלוואות לעולים חדשים שרוצים לפתוח עסקים.

ארז חלפון: אנחנו הגדלנו והכפלנו את סכום ההלוואה שהעולה קיבל ל-70 אלף שקלים מ-30 אלף שקלים.

ארז חלפון: סך הכל כ-6 מליון שקל מומשו, הוגשו בקשות ב-10 מליון שקל, עלות שנתית כפי שאמרתי 10 מליון שקל, 62 מימוש.

ארז חלפון: זאת אומרת, ממי שביקש 62, באו ולקחו את ההלוואות.

ארז חלפון: אנחנו ממשיכים בנושא הזה לשבת מול החשב הכללי, כדי לעשות עוד מספר הקלות לעולים.

ארז חלפון: יש את העניין שבוודאי אתם יודעים, עניין הערבים שעדיין מבקשים מספר גדול של ערבים.

ארז חלפון: עדיין מבקשים מספר בטחונות, עדיין עומדים איתנו שהגילאים שעולה חדש יוכל לקחת הלוואה רק מגיל 26, ולא מגיל 21.

ארז חלפון: אנחנו לא מסכימים איתם, אנחנו אמורים לשבת איתם.

ארז חלפון: אין שום סיבה בעולם שאנחנו כמדינה נמנע מעולה חדש שהשתחרר מצה"ל, ורוצה לפתוח עסק, ויכול להעמיד משהו בסיסי כבטחונות, את ההלוואה.

ארז חלפון: ולכן אנחנו מתכוונים להמשיך ולהקל בנושא ההלוואות.

ארז חלפון: יצאו למכרז שנקרא פעילות מעלות, מרכז עסקים לעולים ותושבים חוזרים.

ארז חלפון: התחלנו את הפעילות שאמורה לתת את כל המידע.

ארז חלפון: בראשית 2007 השקנו מוקד מידע טלפוני 1-700 שנותן מידע לכל תכניות העסקיות, לכל מי שמתכוון להצטרף אליו, מייד ארחיב לאן אנחנו מתכוונים בשנה הבאה.

ארז חלפון: תיגבור לימוד השפה העברית.

ארז חלפון: כמו שכולנו יודעים, יש מספר בעיות, שיטות הלימוד או דברים מסויימים בנושא של העברת השפה העברית.

ארז חלפון: ראינו את זה ממחקרים.

ארז חלפון: הרבה מהעולים החדשים עדיין מדברים בשפה שמהם הם עלו, ואין ספק שצריך לבחון את הדברים.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, בזמנו הוקמה ועדה משותפת למשרד החינוך ומשרד הקליטה, שצריכה להגיש את מסקנותיה, הם היו צריכים באוגוסט.

ארז חלפון: יושב פה גם אודי בהט, נציג משרד החינוך.

ארז חלפון: פרופ' תדמור ביקש ערכה עד דצמבר 2007, כדי להגיש לנו את המסקנות.

ארז חלפון: אנחנו מחכים יותר מכולם.

ארז חלפון: כפי שאמרתי, אנחנו נקבל את המסקנות ב-2007, כמובן נשב עליהם עם אנשי משרד החינוך.

ארז חלפון: נבדוק נושא של שיפורים, מה שהשר אמר, גם עומד אופציה להפריט את העניין הזה לבתי ספר פרטיים, לימודי השפה העברית.

ארז חלפון: אבל היות ונתנו לפרופסור תדמור לעשות את הדברים, להגיש את המסקנות, אז נשב, ונשמח לבוא לוועדת העלייה וקליטה ברגע שנקבל את ההמלצות כדי להציג אותם.

מיכאל נודלמן: זאת היתה הבקשה של הוועדה.

מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים שאם בדצמבר לא יהיו - - - אנחנו חוזרים להבטחה של שר הקליטה.

ארז חלפון: נתוני רקע.

ארז חלפון: מספר הלומדים באולפן א' בשנת 2006 עמד על 22 אלף עולים.

ארז חלפון: נכון ליולי 2007, שבו עשינו כמעט כ-10 עולים השתתפו באולפן ללימודי עברית.

ארז חלפון: כפי שאמרתי, גם הוועדה, וגם תיערך השוואה במהלך 2008 מול חלופות אפשריות.

ארז חלפון: מספר תכניות נוספות שהמשרד הפעיל בשנה הקודמת, תכניות לשיפור לימוד השפה העברית.

ארז חלפון: זאת תכנית חטף פתח שמשודרת בטלוויזיה החינוכית כבר חמישית.

ארז חלפון: יש סכומי תקציבים, כולל השתתפות 50% של הטלוויזיה החינוכית.

ארז חלפון: זמן עברית, זאת תכנית יומית ברדיו רקע מלווה בתיגבור של השפות השונות, שמצויין לכם במצגת, כאשר המטרה הכללית שוב, הגדלת מספר המשתתפים בתכניות השונות.

יצחק זיו: איך זה מגיע למודעות של העולים כל הנושא.

ארז חלפון: אנחנו מפרסמים כמו שאמרתי, גם בתחנות הרדיו, בעיקר רדיו רקע, ברדיו שמשדר בשפה האמהרית כדי להביא לעולים החדשים את הדברים.

יצחק זיו: יש לך קנה מידה מה היחס הלימודי בין האתיופים לעולים מחבר העמים?

ארז חלפון: אתה מדבר על לימודים, או שאתה מדבר על מי מאזין לטלוויזיה חינוכית.

יצחק זיו: לגבי לימוד עברית באולפנים, מה היחס של חבר העמים לגבי העדה האתיופית.

ארז חלפון: אתה מדבר על השתתפות באולפנים.

יצחק זיו: כן.

ארז חלפון: לגבי בני הקהילה האתיופית, כפי שאתה יודע הם מגיעים בשיטה אחרת מאשר העולים הרגילים.

ארז חלפון: נכנסים ישירות למרכזי קליטה, ולומדים כולם במרכזי קליטה את השפה העברית.

יצחק זיו: יש מעקב?

ארז חלפון: בוודאי.

ארז חלפון: מרכז קליטה הוא מקום מרוכז, 99% משתתפים.

ארז חלפון: אולי כמה קשישים, כמו שחנוך אמר, שלא משתתפים.

ארז חלפון: אבל בגדול, זו השתתפות מלאה.

ארז חלפון: לגבי האולפנים, זה שורש הבעיה שזה חלק מההמלצות, שחלקם לא באים לאולפן.

ארז חלפון: אם שאלת פה, מה שנתנו לוועדה לבדוק, זה גם את הנושאים האלה.

ארז חלפון: מה קורה עם אלה שלא באים, מפני שיש כאלה שלא באים, כי הם רוצים ללכת לעבודה, וזה יותר חשוב להם.

ארז חלפון: הם לא מבינים האם לנקוט סנקציות, האם לתת הטבות.

יצחק זיו: איך עושים את התמריץ כדי שיגיעו?

ארז חלפון: על זה בדיוק זה מה שנתנו לוועדה לשבת, זה חלק מהמנדט אם נותנים תמריץ, או אם עושים סנקציה, או אם בודקים את כל השיטה, איך מאפשרים להם להגיע לאולפן וללמוד עברית.

יצחק זיו: אני חושב שסקנציות זה לא דבר בריא, תמריץ זה הכיוון.

ארז חלפון: גם אני חושב, תמריץ השאלה איזה תמריץ.

ארז חלפון: אם זה תמריץ כספי, ואז אתה נכנס לבעיות תקציביות, אם זה תמריץ אחר, זה כל מה שאנחנו כרגע בודקים.

יצחק זיו: בגלל היחס הנמוך, אני חושב שתמריץ כספי יכול לעזור.

ארז חלפון: אבל נעבור בסוף לתקציב משרד הקליטה, ויושבים כאן גם ארגוני העולים.

ארז חלפון: אתה יודע בדיוק מה יש בעוגה, ומה אפשר לתת, ולכן צריך לעשות סדרי עדיפויות.

ארז חלפון: ערוץ טלוויזיה אינטר-אקטיבי שאנחנו חנכנו בינואר האחרון שמשודר גם ב"HOT" וגם ב-"YES".

ארז חלפון: שהכוונה אחרי הערוץ האינטר-אקטיבי, הוא ללמד גם את השפה העברית בשיטה של תשבצים, תשחצים, כדי לעורר עניין לאותם עולים חדשים שהולכים ליום עבודה עמוס.

ארז חלפון: יש להם הרבה דברים, מגיעים בעשר בלילה הביתה, יכולים לשבת על הכורסא לפתוח טלוויזיה ולהיכנס וללמוד עברית דרך האתר הזה.

ארז חלפון: זה בסך הכל שנה ראשונה, עשינו מחקרים, סקרים, יש כמה בעיות טכנולוגיות באתר.

ארז חלפון: אנחנו עושים כל מיני שיפורים, כולל הגדלת מערכות מידע, טכנולוגיה שתומכת באתר בתקציב שנוסף ל-2008 של חצי מליון שקלים, כאשר אנחנו מקווים מאוד שדרך האתר הזה שנמצא כמעט בכל בית בישראל, כמעט בכל בית בישראל יש טלוויזיה, העולים יוכלו להיכנס וללמוד את השפה העברית.

ארז חלפון: במקביל לאתר הזה, יש לנו אתר אינטרנט שגם דרכו יכולים להיכנס וללמוד את השפה העברית.

ארז חלפון: יש לכם נתונים כמה נכנסו, כמה בתי אב, וכמה מספר גולשים נכנסנו לאינטרנט.

ארז חלפון: מספר תכניות נוספות, זה לא עסק.

ארז חלפון: משחק מלים זה גם פרוייקט חדש שמשודר בערוץ 9, ודרך העיניים שלנו, פרוייקט שנתקע עקב בעיות במכרז עם הטלוויזיה החינוכית, נפסל, ואני יכול לבשר פה, שכנראה בשבועיים הקרובים ייבחר הזוכה החדש, והתכנית תוכל לחזור לפעול במסגרת של חצי שעה ביום לתת את התכניות לבני הקהילה האתיופית, כאשר כרגע המשרד בוחן אופציה, היות וקם ערוץ אתיופי חדש, שמופיע בערוץ 141.

ארז חלפון: אנחנו כרגע נכנסנו לבדיקת אפשרויות לשיתוף פעולה עם אותו ערוץ, יש צוות במשרד כרגע שיושב, בודק, אם אפשר להתערב בתכנים.

ארז חלפון: אנחנו רוצים להתערב קצת בתכנים.

ארז חלפון: יש כל מיני דברים שישבנו במשרד וחשבנו, ואנחנו מקווים שגם בשנת 2008 נוכל להיכנס לפעילות, גם אם דרך העיניים שלנו, וגם עם הנושא החדש של הערוץ החדש.

ארז חלפון: עידוד עלייה וחזרתם של תושבים חוזרים.

ארז חלפון: ב-1 בנובמבר 2007, בעוד כשבועיים ימים, המשרד מתחיל מבצע בשנת השישים, לעודד חזרתם ארצה של תושבים חוזרים.

ארז חלפון: כאשר אנחנו כרגע בשלבי סיום של גיבוש התכנית.

ארז חלפון: אבל אני יכול להגיד, שהסיוע יהיה בשנת 2007.

ארז חלפון: אנחנו כמדינת ישראל נממן – חלק מהתושבים, קוראים לזה קנס הבריאות, חלק מהם קוראים לזה מס הבריאות.

ארז חלפון: אבל כל תושב חוזר שירצה לחזור ארצה למדינת ישראל בשנת השישים, אנחנו נממן לו את ה-9,000 שקלים, את מס הבריאות לבן אדם אחד.

ארז חלפון: הוא יתחיל לשלם בחו"ל, חצי שנה יתחיל לשלם בחו"ל כשהוא נמצא בחו"ל.

ארז חלפון: ברגע שיגיע לארץ, הוא יגיע יום למחרת ללשכה של משרד הקליטה, ויקבל את סכום הכסף חזרה.

ארז חלפון: מעבר לכך, נציע משרות בתעסוקה לאותם תושבים חוזרים שנמצאים מעבר לים, כדי שכשהם יגיעו לארץ, הם לא יתחילו לחפש עבודה, ולהתחיל לבחור חברות לאן הם הולכים לראיונות עבודה.

ארז חלפון: אלא יהיה להם את הכל כבר באתר.

ארז חלפון: אנחנו לוקחים איתנו למבצע הזה חברות מובילות במשק, כמו טבע, אינטל, מוטורולה, חברות תקשורת נוספות כדי שיציעו להם את המשרות, וכשהם יגיעו, פשוט להקל עליהם ויוכלו להיכנס מייד למעגל העבודה במדינת ישראל.

ארז חלפון: ועוד מספר תוספות בחיזוק אותם ילדים של התושבים החוזרים שמגיעים ארצה.

ארז חלפון: במקביל נעשית עבודה משותפת שלנו עם רשות המסים לגבי הקלות במסים.

ארז חלפון: בעיקר לעולים חדשים וגם לתושבים חוזרים, כשאנחנו נמצאים כרגע במשא ומתן עם רשות המסים.

ארז חלפון: לצערנו, עקב כל מה שקרה ברשות המסים, התחלנו בינואר, זה קצת התעכב.

ארז חלפון: כל פעם נכנס מנהל חדש, ומנהלי אגפים חדשים.

ארז חלפון: אני מקווה מאוד, עד ינואר או בפברואר 2008, כאשר נסיים את תהליכי העבודה עם רשות המסים, ונוכל להצביע גם על הקלות, בעיקר לעולים חדשים וגם לתושבים חוזרים.

ארז חלפון: אגב, הקמנו אגף חדש במשרד לעידוד עלייה ותושבים חוזרים.

ארז חלפון: מייד אדבר על עלייה קהילתית, שאמור לרכז בתור אגף אחד ולא כל הפעילות במשרד, לרכז את כל הטיפול גם בעלייה קהילתית, וגם בתושבים חוזרים.

ארז חלפון: תכנית ביזנס I.L, זאת תכנית שמדברת בעיקר לעולים חדשים.

ארז חלפון: אנחנו יכולים לראות מדדי הצלחה, כ-180 עסקים חדשים נפתחו על ידי עולים חדשים.

ארז חלפון: אנחנו מתכוונים להרחיב את התכנית שהיתה עד היום והתעסקה בצפון אמריקה, גם לאוקראינה ורוסיה, מייד בסוף 2007 היא תושק, ביחד עם התאחדות היזמים וביחד עם הסוכנות היהודית, כאשר כל עולה חדש שנמצא מעבר לים, ירצה לפתוח עסק בישראל, בדיוק כמו בתעסוקה, הוא יוכל לקבל את כל המידע העסקי, לקבל הכוונה דרך אנשים וכלכלנים עסקיים מה כדאי לו, איך כדאי לו לעשות את כל הדברים כבר בטלפון, וכשהוא יגיע לארץ, פשוט לבוא לחתום על טפסולוגיה ולצאת לדרך חדשה.

ארז חלפון: אנחנו יודעים שיש לזה ביקוש גדול מאוד, בעיקר עכשיו, גם במוסקבה, גם בקייב, והכוונה שלנו להגיע לשם ולפתוח את התכנית הזאת.

ארז חלפון: הקו 1-700 יתן מענה לכל השרות הזה.

ארז חלפון: אנחנו הכנו ביוני 2007 תכנית מקיפה לעידוד עלייה ב-5 השנים הקרובות, ביחד גם עם הסוכנות היהודית וארגונים נוספים.

ארז חלפון: תכנית שעלותה היא כ-600 מליון שקלים.

ארז חלפון: כשאנחנו מסתכלים על המליון הבא, איך מעלים מליון יהודים ב-15 השנים הבאות.

ארז חלפון: לצערנו, עקב בעיות תקציב, משרד ראש הממשלה ביקש מאיתנו כרגע להקפיא את התכנית אצלנו במשרד.

ארז חלפון: ברגע שתהיה אפשרות תקציבית לאפשר, אנחנו כמובן נבוא, ונציג אותה גם בוועדת שרים, וגם נשמח להציג אותה פה.

ארז חלפון: לא הבאנו את התכנית, בגלל שהמדינה לא יכולה לאשר תקציב.

ארז חלפון: הנושא האחרון שהתקבל בהחלטת ממשלה לאחר כחצי שנה של דיונים משנת 2008, כל התמיכות לארגונים שעוסקים בעידוד עלייה, שזה נפש בנפש וזה עמ"י, וזה יכול להיות ארגונים נוספים.

ארז חלפון: אנחנו בעד, השמיים פתוחים, שירצו ויוכיחו את עצמם שהם יכולים כקבוצות, להעלות קבוצות למדינת ישראל, המקום הטבעי שהתמיכות האלה יהיו זה במשרד הקליטה, ולא במשרד ראש הממשלה.

ארז חלפון: ראש הממשלה נעתר לבקשתנו, זה עובר למשרד הקליטה.

ארז חלפון: אנחנו נבחן את התבחינים, נעשה את הקריטריונים, ביולי 2008, העמותות האלה יעבדו מול משרד הקליטה.

ארז חלפון: אני מעריך שבצעד הזה שזה עובר אלינו, הרי אנחנו עובדים אתם במהלך היום, נוכל להיכנס יותר לתכנים.

ארז חלפון: נוכל לקיים ישיבות עבודה יותר מקצועיות, כי אנחנו אלו שמעבירים את התמיכות, ולדעתנו המעבר הזה יביא להגברת העולים למדינת ישראל, וזאת המטרה שלנו.

ארז חלפון: הנושא האחרון בנושא של עידוד עלייה, זה הנושא של עלייה קהילתית.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, תכנית שהתחילה במשרד, לפני כשלוש שנים.

ארז חלפון: שבו אנחנו מעודדים גרעינים של קבוצות שרוצים לעלות ביחד, ומשדכים אותם ביחד אתם, ביחד עם הסוכנות לעיר מסויימת במדינת ישראל שגם ראש העיר נרתם למבצע.

ארז חלפון: מביאים קבוצה, קולטים אותה, המשרד מעניק פרוייקטור שמלווה את הקבוצה מרגע שהיא מתחילה להתארגן בחו"ל ורוצה לעלות למדינת ישראל, ועד הרגע שהם מגיעים לפה, ומתחיל ללוות אותם פה, וכל הסידורים והביורוקרטיה במדינת ישראל, לצורך הדוגמה, להראות להם איפה סניפי הבנק, איפה ביטוח לאומי.

ארז חלפון: וכל טיפול שהם צריכים, פשוט עוזר להם.

ארז חלפון: אנחנו יכולים לראות שבשנת 2005, 18 רשויות כמו שמופיע במצגת, שכללו קבוצות מוצא כמו צרפת, חבר העמים, צפון אמריקה היו שותפים במבצע, כ-650 משפחות.

ארז חלפון: אתם רואים נתונים ל-2006, ואני יכול להגיד לכם, שב-2007, 2008, כ-30 רשויות כבר נמצאים בתוך המבצע הזה של עלייה קהילתית.

ארז חלפון: אתם רואים שגם דרום אפריקה, וגם אוסטרליה נוספו למבצע הזה.

ארז חלפון: סך הכל 1,020 משפחות.

ארז חלפון: התכנית הזאת זוכה להצלחה רבה.

ארז חלפון: גם פה אנחנו עושים מספר בדיקות ותוספות, מקבלים פה כל מיני תוספות ביחד עם איגום המשאבים מהרשות המקומית כדי לאפשר לעולים תנאים טובים יותר והקלות נוספות יותר בקליטה במדינת ישראל.

ארז חלפון: הגדלת מספר המתגיירים.

ארז חלפון: כולנו יודעים, חסמים, בעיות, עולה חדש שרוצה להתגייר, צריך לעבור סידרה של ראשית זמן, זמן מאוד יקר, ולאחר מכן כל מיני דברים ושאלות של רבנים.

ארז חלפון: היתה ועדה שאני עמדתי בראשה, שבמשך ארבעה חודשים ישבה עם כל מי שעוסק בגיור במדינת ישראל.

ארז חלפון: ועדה מאוד קשה שנשמעו גם הטחות קשות אחד בשני, עם הרבה מאוד מלחמות, עם הרבה מאוד יועצים משפטיים.

ארז חלפון: ואיך שאומרים, אנחנו אמורים להציג אותה בוועדת שרים בקרוב.

ארז חלפון: מה שחשבתי כיו"ר הוועדה, שזה לא נכון שיש הרבה אנשים שמנהלים את העסק הזה, ושיש כישלון כולם בורחים.

יצחק זיו: הכישלון יתום.

ארז חלפון: לצערי, אין הצלחות, אז אין מי שיקח את ההצלחה.

ארז חלפון: אני חשבתי שצריך לאגם את כל נושא הדיור בראשות גיור אחת, יחידת סמך שיש לה מנכ"ל אחד שהוא אחראי על כל מה שקשור בגיור במדינת ישראל.

ארז חלפון: וכמו שאמרנו, גם לכישלון, וגם להצלחה שאפשר למדוד אותו.

ארז חלפון: ולא אחד שזורק את הכדור מאחד לשני.

ארז חלפון: וגם כאשר בתי הדין והרבנים יהיו כפופים באיזשהו דרך, כמובן ביחד עם הרב עמר, לאותו מנכ"ל שיבוא ויוודא שתיקים לא שוכבים, ולצערנו בוועדה התברר לנו, שתיקים שוכבים של מועמד שרוצה להתגייר, חמישה ושישה חודשים, התיק שוכב באיזה משרד, ואף אחד לא עושה איתו כלום.

ארז חלפון: ופשוט, אותו עולה שרוצה להתגייר, אומר תודה רבה, אני כבר לא רוצה להתגייר.

ארז חלפון: היום יש כ-300 אלף מתגיירים.

ארז חלפון: אם לא נעשה צעד דרסטי, אנחנו יכולים להגיע לכמויות הרבה יותר גדולות, מעבר לדברים שקורים פה במדינה, שמי שמוותר על גיור, אנחנו יודעים בדיוק לאן זה מוביל.

ארז חלפון: ואני מקווה מאוד למרות שיש עדיין דעות משפטיות, בעיקר משפטנים מנסים לעצור זה או אחרת, שהרשות הזאת תקום, יחידת סמך שלא תהיה תלויה.

ארז חלפון: תהיה לה תכנית עבודה מסודרת, וגם את התכנית עבודה אנחנו הגשנו, וראינו איך זה צריך לקרות.

ארז חלפון: כאשר אנחנו נגיע ונעלה את המספרים ונוכל לאפשר לכל מי שרוצה להתגייר, להתגייר.

ארז חלפון: מופיע לכם פה בגדול כמה מתגיירים השתתפו.

ארז חלפון: אני יכול להגיד לכם שרק בסוכות, המתגייר האלפיים בצבא, בקורס נתיב הגענו לאלפיים מתגיירים בצבא.

ארז חלפון: סך הכל בגיור הרגיל אנחנו יכולים להגיד שיש כ-1,500 בלבד מתגיירים כל שנה שעוברים את תהליך הגיור.

ארז חלפון: רק שתדעו, בערך כ-6,000 עד 8,000 מתגיירים מתחילים בשנה את התהליך מסיבות אלה שבוועדה עצמה אנחנו רואים נשרו, ובסוף אנחנו מגיעים ל-1,500 מתגיירים בלבד.

מרינה סולודקין: בתוך איזה גוף?

ארז חלפון: ביקשו מאיתנו כוועדה לא להחליט אם יחידת הסמך הזאת תהיה כפופה למשרד ראש הממשלה, למשרד הקליטה, או לאיזה גוף שזה.

ארז חלפון: ביקשו שאת ההחלטה הזאת נשאיר לראש הממשלה, הוא יחליט אם הוא רוצה את רשות הגיור במשרד ראש הממשלה, או הוא יעדיף להשאיר את זה במשרד הטבעי, שזה משרד הקליטה.

ארז חלפון: ולכן, לוועדה לא היתה הסמכות לדון איפה זה יהיה.

ארז חלפון: הוועדה צריכה להגיש המלצות, איפה זה יהיה, ראש הממשלה, וועדת השרים שאנחנו נגיש את ההמלצות, יצטרכו להחליט איפה זה יהיה.

ארז חלפון: בגדול יש שתי אופציות, או במשרד ראש הממשלה או יחידת סמך במשרד הקליטה.

מרינה סולודקין: אדוני היושב ראש, אני חושבת שיש לנו בוועדת עלייה וקליטה, זכות להמליץ מה נכון.

מרינה סולודקין: דעתי, שזה משרד הקליטה.

מיכאל נודלמן: להמליץ יכולים, להתחייב אי אפשר.

ארז חלפון: תקציב המשרד בשנת 2007, היה כמליארד 376 שקלים.

ארז חלפון: כאשר התקציב הקשיח כמו שאתם רואים של המשרד הוא כמעט כמליארד שקלים.

ארז חלפון: תקציב גמיש הוא כ-400 מליון שקלים.

ארז חלפון: בפועל, אני יכול להגיד לכם יש מספר מקומות שמופיעים בו גמיש, אבל הם גם תקציבים גמישים, כאשר אני יכול להגיד לכם, שבפועל התקציב הגמיש לפעולות שיש היום למשרד, אתם תראו את זה בדף האחרון, הוא מגיע לסך של 250 מליון שקלים שהמשרד יכול לעשות סדרי עדיפויות.

ארז חלפון: אראה לכם גרף מאוד מעניין, קיצוצי משרד הקליטה משנת 2000 עד 2007.

ארז חלפון: סקירת פעילות 2007 מבחינת התקציב הגמיש שעובר לפעילויות.

ארז חלפון: מופיע בדיוק מה התקציב וכמה אחוזי ביצוע.

ארז חלפון: זאת אומרת, בפועל, שהתקציב בוצע עד אוקטובר 2007, אני מזכיר שיש עוד חודשיים וחצי כדי לנצל.

ארז חלפון: אתם רואים את האחוזים.

ארז חלפון: ניצול שהוא יפה מאוד, למרות מגבלות קשות מאוד.

ארז חלפון: אבל אנחנו ביקשנו, וגם הנהלת המשרד יודעת, שאנחנו מבקשים ניצול מזומן כמה שיותר בפחות התחייבויות.

ארז חלפון: ביקשנו את זה כבר לפני כשנה, בשנת 2006, הביצוע היה פחות טוב.

ארז חלפון: אני יכול להגיד לכם, שלקראת סוף 2007, נגיע לניצולים הרבה יותר גבוהים, גם קליטה בקהילה, גם ביזמות עסקית.

ארז חלפון: אנחנו מדברים על ממוצע של כמעט כ-80% ביצוע במזומן.

ארז חלפון: השלכות הקיצוצים – כמו שאתם יודעים גם המשרד בשנת 2007, גם בגלל המלחמה, וגם בגלל קיצוצי פלייטים שכמו שאתם יודעים, אחת לשלושה חודשים הממשלה מעבירה החלטת ממשלה על קיצוצים.

ארז חלפון: פה שלושה אחוז, פה חמישה אחוז.

ארז חלפון: וכמובן, שהקיצוצים האלה מחוייבים והולכים אוטומטית לתקציב הגמיש.

ארז חלפון: משרד האוצר לא מאפשר לנו לבצע את הפלייט על הקשיח, אלא גם על הגמיש, ואוטומטית זו פגיעה בפעילויות שהעולים מקבלים.

ארז חלפון: נתתי לכם לראות, כל הקיצוצים האלה שאמנם נראים כשוליים לפעמים, פעם 3%, פעם 5%.

ארז חלפון: להראות לכם על השלכות הקיצוצים.

ארז חלפון: אז כמו שאתם רואים, בשנת 2007, נאלצנו לסגור תכניות מסויימות של בתים חמים לנערות, בנתניה ובאשדוד, תקציב רווחה של המשרד.

ארז חלפון: הורדנו הקטנה של יזמים צעירים מ-12 ל-7 קבוצות.

ארז חלפון: סך הכל עלות תקציבית של הקיצוץ 140 אלף שקל.

ארז חלפון: בדיור, לצערנו הרב, לא קיבלנו אישור בשנת 2007, והגשנו לשנת 2008, אישור לאגף התקציבים באוצר לאשר חמישה מקבצי דיור נוספים.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, כיום קיימים כ-50 אלף מחוסרי דיור.

ארז חלפון: סך הכל עלות תקציבית לעשר שנים, 384 מליון שקל, 38 מליון בשנה.

ארז חלפון: אנחנו במשא ומתן כרגע עם האוצר לאשר את זה.

ארז חלפון: הצגנו את זה גם בוועדת הכספים, ואנחנו מקווים מאוד שבשנת 2008, יאשרו לנו לפחות להקים חמישה מקבצים נוספים לעולים חדשים.

ארז חלפון: תכנית קמ"ע, כמו שאתם יודעים, בעזרה גדולה שלכם הצלחנו לבטל את כוונת האוצר לבטל את התכנית, ולהצטרף לתכניות חדשות.

ארז חלפון: אבל גם היום שתדעו, בבסיס התקציב עדיין לא מתקצבים את המשרד ב-22 מליון.

ארז חלפון: זאת אומרת, אנחנו בנויים כדי להשלים את כל התכנית, על הסכמים קואליציוניים במסגרת התקציב.

ארז חלפון: אני לא רוצה להגיד לכם מה דעתנו, התקציב הזה צריך להיות בתוך המשרד, כל שנה מורידים את זה, ומחזירים את זה בהסכם קואליציוני.

ארז חלפון: חשוב שהוועדה תהיה.

ארז חלפון: דברים נוספים שקוצצו, השתלמויות ערב לעולים חדשים שעובדים, וצריכים שידרוגים מסויימים כדי לשפר את מקום עבודתם.

ארז חלפון: כדי להתקדם ולעשות קורסים שישמרו להם על מקום עבודתם בשנת 2008, עקב הקיצוץ, גם זה קוצץ, והעולים לא יכלו לקבל השתלמויות ערב.

ארז חלפון: מנהל הסטודנטים, פרוייקט משותף לנו ולסוכנות היהודית.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, לסוכנות יש גם בעיות כספיות.

ארז חלפון: אנחנו קיבלנו הודעה בשנת 2006, שהסוכנות מקצצת שני מליון דולר מתקציב הסטודנטים בהחלטה חד צדדית.

ארז חלפון: לאחר משא ומתן, הם הסכימו להחזיר את הכסף.

ארז חלפון: בשנת 2007 הודיעו לנו שוב על קיצוץ של שני מליון דולר.

ארז חלפון: ונכון לסוף אוקטובר 2007, הכסף לא יוחזר, זאת אומרת שיש לנו הקטנה של שני מליון דולר, דבר שיביא לפגיעה גם בתכניות השתלמויות לסטודנטים חדשים, ויכול להביא לפגיעה ב-2008, בשנות הזכות שהמשרד נותן לעולים חדשים בתארים אקדמאיים.

ארז חלפון: קליטה בקהילה, תכניות שאנחנו מפעילים ברשויות המקומיות.

ארז חלפון: מספר תכניות מיסגרו, והדבר האחרון - מבנה ארגוני שעקב הקיצוצים אנחנו נאלצנו על פי החלטת ממשלה לאחד את מחוז באר שבע וירושלים של המשרד.

ארז חלפון: עבדנו על תכנית איחוד, ב-1 בנובמבר מחוז באר שבע וירושלים של משרד הקליטה מתאחד והופך למחוז אחד, סגרנו 3 לשכות ברחבי הארץ, גם את לשכת המפרץ בצפון, גם את לשכת נגב מערבי, וגם את לשכת השרון שנתנה שרות לרעננה וכפר סבא, וזה גם עקב הקיצוצים, גם בכוח אדם.

ארז חלפון: מחוז באר שבע, הבסיס שלו יהיה בבאר שבע.

ארז חלפון: כאשר בירושלים יש לשכה, והלשכה תתן את השירותים.

ארז חלפון: מופיע פירוט שביקשתי מקצין התקציבים אצלנו במשרד להביא לי, כדי לראות.

ארז חלפון: אני גם נכנסתי למשרד לפני שנה, כדי לראות את תקציב משרד הקליטה שהיה ב-2001, ולראות איפה אנחנו עומדים היום בשנת 2007.

ארז חלפון: מופיע פירוט על כל אגף ואגף, תקציב שהיה ב-2001, לצורך העניין אתם יכולים לראות, בסיוע בתעסוקת עולים, אם ב-2001 היה 86 מליון שקל לנושא הזה, אתם יכולים לראות נכון להיום בשנת 2007 כ-30 מליון.

ארז חלפון: כאשר השורה התחתונה, והיא הקשה ביותר, אתם יכולים לראות משנת 2001 עד 2007 חל קיצוץ על התקציב הגמיש של 42%.

ארז חלפון: אתם רואים בשורה למטה, שינוי תקציב גמיש על בסיס שנת 2001.

ארז חלפון: הפעילות בשטח בגמיש, כי כמו שאמרתי, כל הקיצוצים הם על הגמישים, הם לא על הקשיחים.

ארז חלפון: אי אפשר לקצץ בכוח אדם, אי אפשר לקצץ בארנונות, אי אפשר לקצץ בטלפונים.

ארז חלפון: 42% קיצוץ משנת 2001 במשרד הקליטה, עד שנת 2007.

ארז חלפון: היה חשוב לי לראות, אם בשנת 2001 תקציב המשרד היה כשני מליארד שקל, נכון ל-2007, עמדתי כמו שהצגנו על מליארד 375 שקלים.

ארז חלפון: בנושא של בני הקהילה האתיופית, אנחנו עובדים על תכנית גדולה, ביחד עם נציגי הקהילה.

ארז חלפון: תכנית שאמורה להגיע בסוף לכ-900 מליון שקלים, שמדברת על הגדלת מענקי המשכנתא ב-40% שאותם עולים מאתיופיה מקבלים, ועוד תכניות שפרוסות על כל המשרדים.

ארז חלפון: משרד הרווחה, משרד התמ"ת, משרד הבינוי והשיכון ומשרד הרווחה.

ארז חלפון: תכנית כללית שאנחנו הכנו עם נציגי הקהילה, היינו צריכים להגיש את זה לממשלה.

ארז חלפון: בספטמבר, עקב מחלוקת בין משרד ראש הממשלה, למשרד האוצר, שעדיין לא גיבש את התקציב, שבהתחלה הובטח שכן יוגש בספטמבר.

ארז חלפון: ביקשו גם משרד ראש הממשלה, וגם משרד האוצר לחכות לאישור התקציב בכנסת, ומייד לאחר האישור בכנסת, בדצמבר להביא את זה לוועדת השרים.

ארז חלפון: יש המלצות מאוד חשובות, שאמורות לקדם את בני הקהילה, ואני מקווה שבאמת בדצמבר אנחנו נוכל לקיים את ועדת השרים לעלייה וקליטה, בנושא הזה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: יש לי שאלה, אני שמעתי איך הארגונים הציבוריים עובדים למען העלייה, זה רק כדי להביא מחו"ל אנשים.

מיכאל נודלמן: מה עם העמותות, לגבי צעירים, זקנים.

ארז חלפון: קודם כל רשמתי פה, אני מצטער שכחתי.

ארז חלפון: נפגשנו עם חלק מהארגונים, ואנחנו מתכוונים לקיים מפגשים נוספים עם הארגונים.

ארז חלפון: אני יכול לומר לכם שאנחנו מתכוונים, היות ואנחנו רואים בארגונים האלה, ובעבודה שהם עושים חשיבות מאוד גדולה.

מיכאל נודלמן: אתם לא יכולים לעבוד בלי הארגונים האלה.

ארז חלפון: אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה.

ארז חלפון: אנחנו יודעים שהם כלי שמגיעים לכל עולה חדש.

ארז חלפון: אני יכול להגיד לכם, שבסיס התקציב של משרד הקליטה במתן תמיכות לארגונים שעוסקים פה, הולך לגדול.

ארז חלפון: אני לא יכול לומר לכם את הסכום הסופי.

ארז חלפון: אבל אם ב-2007 הוא עמד על 700 אלף שקל, אני יכול להגיש לכם שהוא הולך לשלש את עצמו בשנת 2008.

ארז חלפון: הורדנו במקומות אחרים בגלל החשיבות שאנחנו רואים בארגונים שעוסקים בעידוד.

אלי זרחין: רק חלק שלכם.

ארז חלפון: רק חלק שלנו.

ארז חלפון: אני לא שר, אני לא יכול להגיד מה הבטיחו.

ארז חלפון: רק כמו שאתם יודעים, יש מדי פעם תוספות של הסכמים קואליציוניים שאני לא מוסמך לדבר.

ארז חלפון: אני מוסמך להגיד, על בסיס המשרד, ועליו.

ארז חלפון: לגבי ההסכם הקואליציוני, אנחנו מקווים מאוד.

ארז חלפון: אבל בגלל החשיבות שאנחנו רואים בארגונים האלה, אנחנו מתכוונים לשלש את התקציב בשנת 2008.

אלי זרחין: תודה אדוני היושב.

אלי זרחין: אני רוצה להודות לאדוני המנכ"ל על הסקירה המאוד מקיפה.

אלי זרחין: אני חייב לציין, חל שינוי מאוד משמעותי מבחינתנו.

אלי זרחין: שלמרות כל הקיצוץ, יש תכניות חדשות שיחד עם ארגונים בקהילה אנחנו בתקווה שזה יימשך.

אלי זרחין: אדוני המנכ"ל, תשומת ליבך לשלושה נושאים.

אלי זרחין: נושא אחד כמו שאמרת, חיזוק והעצמת נוער עולה, אני לא יודע אם זה נוער בסיכון.

אלי זרחין: במדינת ישראל, נוער שהוא לא בחוק הנוער, ונוער שלומד בבית ספר הוא לא בסיכון, אנחנו יודעים שכמה נערים, כאילו לא בסיכון, אבל בפועל מאוד בסיכון.

אלי זרחין: אם היום ל-40 אלף בני נוער עולים נותן המשרד 500 אלף שקלים, שזה יוצא כ-130 שקלים לבן אדם, והוועדה הזאת כמעט כל חודש דנה במספר נושאים בנוער העולה, היינו רוצים שהתקציב הזה יהיה פי 10.

אלי זרחין: יש הרבה אנשי מקצוע בתוך המשרד שיודעים כל אחד בתחום שלו, יחד עם ארגונים שאת הסכום אפשר להכפיל ולעשות עבודה.

אלי זרחין: היינו רוצים שיותר נוער וילדים עולים יעמוד בעדיפות גבוהה במשרד, איך אני לא יודע, אבל גם תקציבים.

אלי זרחין: הדבר השני, הייתי מבקש מהמשרד לתת איזושהי חשיבה מחודשת להגדרה מי זה עולה.

אלי זרחין: בגלל שמצד אחד המשרד קובע במסמכים מסויימים, שעולה זה כל אחד שעלה ארצה אחרי הראשון בינואר 1989.

אלי זרחין: מצד שני, כאשר הסתכלנו על הלוח, בהרבה מאוד מקרים, זה עד חמש שנים בארץ, עד שבע שנים בארץ, עשר שנים בארץ.

אלי זרחין: אנחנו נתקלים היום בקהילה, בהרבה מאוד עולים שנמצאים כאן יותר מעשר שנים ועדיין לא נקלטו.

אלי זרחין: יכול להיות שבתנאים אחרים אולי, בהשתתפות יותר גבוהה שלהם, כן אפשר לשלב אותם באותם תכניות שיש במשרד.

אלי זרחין: הדבר השלישי לגבי התמיכות.

אלי זרחין: ישנה ועדה קרואה בתוך המשרד שהארגונים הציגו לו המלצות לשינוי התמיכות.

אלי זרחין: אנחנו עדיין בתקווה שיתנו עדיפות לארגונים שהם ארגוני עולים.

אלי זרחין: עולים שזו הדרך שלהם להשתלב בקהילה, ולעשות דברים למען אותם קהילות מהיכן שהם מגיעים.

אלי זרחין: זה חשוב לנו, כי נכון להיום כפי שאתה יודע, רוב התמיכות הולכות לא לארגוני עולים, לא לא תמיד רואים אותם בשטח.

אלי זרחין: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: ארגונים שעובדים אפקטיבי, כי חבל על הכסף, ישנם אנשים שיכולים לבצע עבודה, אבל אין כסף.

מיכאל נודלמן: כי מקבלים אלה שלא יודעים לעבוד.

אברהם שרנובוסקי: לא פעם אחת דיברנו גם איתך לגבי הקריטריונים, אני רוצה להדגיש את העניין.

אברהם שרנובוסקי: אתמול הייתי במשרד לקליטת העלייה, ידוע לנו שעד היום אתם לא עושים מאמצים מסויימים על מנת לשנות את הקריטריונים.

אברהם שרנובוסקי: ב-2008 התהליך יהיה כמו שהיה ב-2007, וב-2006.

אברהם שרנובוסקי: מה שגילינו, שעשינו ניתוח לחברות שקיבלו תמיכות, ארגונים, התברר שחלק די גדול שייכים לבתי כנסת, לארגונים דתיים, ואנשים הגדולים שמתעסקים בעזרה לעולים חדשים, לא מקבלים שום דבר.

אברהם שרנובוסקי: אני מדבר על קליטה בקהילה.

אברהם שרנובוסקי: לכן יש צורך לחשוב לעניין ולדבר על הקריטריונים האלה.

אברהם שרנובוסקי: אנחנו גם עוסקים בהגנת זכויות של עולים.

אברהם שרנובוסקי: מוזר לנו שהמשרד לקליטת העלייה לא כל כך מעוניין לעשות מאמצים מסויימים על מנת לשפר את מצבם של גימלאים עולים.

אברהם שרנובוסקי: לכן יש צורך להיפגש ולדבר בנושא.

מרינה סולודקין: אדוני היושב ראש, יש לנו מסורת מצויינת בוועדת העלייה והקליטה, להתחיל את מושב החורף עם דיווחים של משרד הקליטה, של השר או המנכ"ל, וכך קיבלנו סקירה רחבה, מה יש במשרד, איזה בעיות, וגם על נושא של בעיית התקציב.

מרינה סולודקין: עם זאת, אני רוצה לומר לכם, שבכל נושא שהכנסת והממשלה מתעסקים, אני וחבריי ויושב ראש הוועדה וחברת הכנסת קולט, מנסים לעזור לעולים חדשים ולמשרד הקליטה לקבל את הכלים כדי לבצע את המדיניות של משרד הקליטה.

מרינה סולודקין: במכתב האחרון שלי בנושא של הסכם בין הארגונים של ניצולי שואה, ודור המלחמה.

מרינה סולודקין: כתבתי על הצורך לבנות ולהשכיר הוסטלים מבתי דיור, והשכרת דיור ארוכת טווח.

מרינה סולודקין: עדיין לא קיבלנו תשובה, אבל אתם צריכים לדעת, שיש בכוונות שלכם לבנות או להשכיר מקבצי דיור, בכנסת אנחנו מאוד תומכים.

מרינה סולודקין: דיברתי עם השר, ועם חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב מוועדת הכספים, כדי שאנחנו ביחד נעשה עבודה על מנת להמשיך לפתור את הבעיות.

מרינה סולודקין: לאנשים מבוגרים התכנית מאוד חשובה.

מרינה סולודקין: הייתי ביבנה, בפגישה עם ציבור של 150 איש, אמרו לי דברים, שגם שמעתי ממקומות אחרים.

מרינה סולודקין: עכשיו יותר קשה להגיע למשרד הקליטה באשדוד.

מרינה סולודקין: אנשים מתקשרים, וכל הזמן כמעט ואין יכולת להגיע ולסדר את העניינים, בגלל שמשרד הקליטה כל כך משרת את הציבור, שאין שום תשובה.

מרינה סולודקין: שלא יכולים להגיע לפקידים בטלפון, אפילו לקבוע פגישה גם בלתי אפשרי.

ארז חלפון: את מתכוונת בטלפון.

מרינה סולודקין: בטלפון לקבוע פגישה זה בלתי אפשרי.

אלי זרחין: אי אפשר להגיע למשרד בלי לקבוע פגישה.

מרינה סולודקין: היה נסיון של שרות אישי של משרד הקליטה.

מרינה סולודקין: אין ביכולתי להיכנס לזה.

מרינה סולודקין: אבל אתם צריכים לשקול את התוצאות, למה.

מרינה סולודקין: בשנים האחרונות אני שומעת שלהגיע למשרד הקליטה ולקבוע פגישה, זה כמעט בלתי אפשרי.

מרינה סולודקין: זה לא בסדר.

מרינה סולודקין: אמנם לא בכל המקומות, אבל יש מקומות שכן.

מרינה סולודקין: דבר שלישי, בנושא של יהודי אתיופיה, אני מאוד ממליצה לחשוב.

מרינה סולודקין: למדינה יש נסיון, בשנות חמישים ושישים דיור ציבורי, אולי חלק מהקהילה האתיופית צריכים להיכנס לא בדיור שלכם, בשכונות עוני כמו בנתניה, וגם ברחובות.

מרינה סולודקין: אולי לאחוז מסויים צריכים לבנות דיור ציבורי, כמו בשנות החמישים והשישים, ולהשוות מה טוב יותר לאנשים.

מרינה סולודקין: בגלל שיש כל כך הרבה בעיות של קליטה, אני מברכת את המשרד שמנסים לתת להם עוד כלי, עוד תדר בטלוויזיה, עוד תדר ברדיו.

מרינה סולודקין: הם זקוקים לשידורים בשפה אמהרית, ובלימודים של עברית דרך הרדיו בשפה אמהרית.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו אולי צריכים ללחוץ כאן יותר ויותר, בגלל שזה כלי מאוד טוב ומאוד מוצלח.

מרינה סולודקין: תודה.

מרינה סולודקין: לגבי תכנית קמ"ע.

מרינה סולודקין: אנחנו עייפים מהנסיונות של האוצר למכור את הלוקש הזה.

מרינה סולודקין: גם בהסכמים קואליציוניים.

מרינה סולודקין: אני ממליצה על שיתוף פעולה בדבר אחד, גם השר, גם המנכ"ל, גם אנחנו חברי כנסת, צריכים להכניס 23 מליון, שכל הזמן חסרים לבסיס התקציב של המשרד.

מרינה סולודקין: נחשוב ביחד בצורה חיובית, אני אדבר עם השר רוני בראון, קבעתי עימו פגישה.

מרינה סולודקין: בגלל שאי אפשר ששנה שביעית ושמינית לחשוב כל הזמן איפה ה-23 מליון שקלים.

יצחק זיו: שמענו במשך שנים סקירות, ואני לא שומע אף פעם את נתוני מצב הגימלאים באוכלוסיות האלה.

יצחק זיו: האם אפשר לתת איזשהו קנה מידה מה אחוז הגימלאים, ומה מצבם, ומה עושים כדי לשפר את מצבם.

יצחק זיו: כי זה שמצבם קשה אנחנו יודעים.

יצחק זיו: מה נעשה עד לרגע זה, ומה התקציב שמוקצב למטרות האלה.

יצחק זיו: אני מדבר על העולים בכלל, ויהודי אתיופיה בפרט.

יצחק זיו: שם המצב הרבה יותר קשה, למרות שהאוכלוסייה מאוד קטנה, איך מטפלים בנושא הזה כדי לשפר את מצבם, ומה הכלים שיש לכם משרד הקליטה לנושא זה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: קיבלת מכתב משר האוצר?

משה בלינסקי: לא עכשיו.

משה בלינסקי: זה היה בזמן המלחמה, הוא אמר שהוא מוכן.

משה בלינסקי: אני רוצה לומר תודה רבה לוועדה, וליושב ראש הוועדה, לחברי הכנסת שכל הזמן תומכים בתכנית קמ"ע, ומביאים עולים.

משה בלינסקי: אנחנו ראינו שיש עכשיו בעיה.

משה בלינסקי: חברת הכנסת מרינה אמרה שאין קיצוץ.

משה בלינסקי: רציתי להסביר שיש קיצוץ ריאלי.

משה בלינסקי: צריך להסביר מה הקיצוץ.

משה בלינסקי: בתכנית קמ"ע יש שתי סעיפים.

משה בלינסקי: סעיף אחד זה כסף מזומן, ועכשיו בבסיס התקציב בכסף מזומן, יש 66 מליון שקל, יש צורך ב-90 מליון שקל.

משה בלינסקי: זאת אומרת, חסרים 23 מליון שקל כסף במזומן.

משה בלינסקי: אבל יש עוד סעיף באותו משקל, ההרשאה להתחייב.

משה בלינסקי: מה בתכנית קמ"ע, אחרי שלוש שנים, באוניברסיטה צריך לקבל המשך.

משה בלינסקי: האוניברסיטה יכולה לתת לו אישור לשלוש שנים, רק במקרה שיש לו הרשאה להתחייב לשלוש שנים, לא לשנה.

משה בלינסקי: כסף מזומן זה עבור שנה אחת, והרשאה להתחייב זה עבור שלוש שנים.

משה בלינסקי: זה כלול גם בבסיס התקציב.

משה בלינסקי: בבסיס התקציב העכשווי יש כסף מזומן, יש 70.4 מליון, ויש צריכה בסך 90 מליון.

משה בלינסקי: זאת אומרת, באותה הרשאה להתחייב 5חסר 19.6 מליון שקל, כמעט אותו משקל.

משה בלינסקי: מפני שהאוניברסיטה לא יכולה לתת המשך לשלוש שנים בלי כסף זה.

משה בלינסקי: באוגוסט שר האוצר נתן שתי מכות באותו רגע.

משה בלינסקי: מכה חזקה מאוד בשביל לסגור את תכנית קמ"ע, במקרה זה הכל ביחד.

משה בלינסקי: לא דיברו על מכת אחרת, המכה היא בכסף, שהיא מכה חזקה מאוד.

משה בלינסקי: אנחנו מבקשים לתמוך בכל הנושא שלנו.

מרינה סולודקין: ברשותך אדוני היושב ראש, ואדוני המנכ"ל, להעלות שלושה נושאים.

מרינה סולודקין: אני מתחילה אחד מהם אולי מהסוף.

מרינה סולודקין: לדעתי הוא נושא מאוד חשוב, וצריך לנצל את שנת השישים של המדינה כדי להעלות ממנו, לעשות אותו לנושא הדגל, וזה נושא החזרת היורדים.

מרינה סולודקין: ארז חלפון: דיברתי על זה בסקירה, את לא היית פה.

קולט אביטל: אני באמת חושבת שאפשר להקים משהו רציני, עם המועצה הציונית, עם חלק מאיתנו, לרוץ ולהתחיל ולעשות את זה כאחד הנושאים העיקריים של שנת השישים, ובאמת, קצת לחשוב מחוץ לקופסא.

קולט אביטל: ארז חלפון: יש תכנית שאנחנו יוצאים איתה בעוד שבועיים, תכנית גדולה לתושבים חוזרים בשנת השישים.

קולט אביטל: אנחנו יוצאים בתכנית שעבדנו עליה כמעט כשנה, באמצעים המצומצמים כמו שאמרת.

קולט אביטל: קיבלנו תוספת תקציב שמסומנת מהאוצר, בעיקר בנושא מס בריאות, והקנס של הבריאות.

קולט אביטל: תכנית שכוללת בתוכה ביטול מס בריאות, הענקת אופציות של משרות, גם בתעסוקה של היי-טק, גם בתעסוקה רגילה.

קולט אביטל: הכוונת אותם תושבים חוזרים בלשכות.

קולט אביטל: תכנית שהקמפיין שלה מתחיל ב-1 בנובמבר.

קולט אביטל: אנחנו נשלח לכם אותה מייד כאשר נסיים אותה.

קולט אביטל: מאוד יכול להיות שהדבר הזה קיבל ביטוי בסקירה שלך.

קולט אביטל: אבל גם כמי שישב בוועדה הזאת שלוש שנים, ואלוקים עדי כמה מאמצים נעשו על ידינו, על ידי כולנו פה, לבוא עם פתרונות טובים יותר, לקליטתם המוצלחת יותר של יהודי אתיופיה.

קולט אביטל: אנחנו רואים, וסליחה שאני אומרת את זה.

קולט אביטל: לפני שנתיים אמרתי כאן, השר אז מאוד נעלב מהמלה כשל.

קולט אביטל: יש פה איזה כשל, יש איזה כשל קונספטואלי, יש איזו בעיה שאם לא ניתן לזה הרבה יותר תקנים של עובדים סוציאליים, ושל אנשים אחרים שיתנו טיפול אינטנסיבי לעניין הזה.

קולט אביטל: פשוט, בעוד שנה, שנתיים, שלוש, נצא עם בעיה עצומה על הידיים.

נגיסט מנגשה: אני רוצה להביע דאגה לגבי מנהל הסטודנטים.

נגיסט מנגשה: הסוכנות היהודית לא מצליחה לגייס כסף.

נגיסט מנגשה: יש קיצוץ של שני מליון של הסוכנות היהודית בשנת 2007, וב-2008, 2009 הולך להיות יותר.

נגיסט מנגשה: לכן אני מבקשת מהוועדה לעשות את כל המאמצים, גם לגבי העולים מאתיופיה, ההצלחה הגדולה שלנו, הם סטודנטים באוניברסיטה.

נגיסט מנגשה: סטודנטים בתואר ראשון, תואר שני ותואר שלישי.

נגיסט מנגשה: אם הדבר הזה ייעלם, ההצלחה והקליטה תהיה באמת בקושי רב.

נגיסט מנגשה: אני רוצה לחזק את חברת הכנסת קולט אביטל, לגבי הקליטה של העולים מאתיופיה, ובהעסקה של עובדים סוציאליים, יוצאי אתיופיה, ולא יוצאי אתיופיה.

נגיסט מנגשה: לפי הדיווח אחוז גבוה מאוד של עולים מאתיופיה מוכרים ללשכות רווחה.

נגיסט מנגשה: ארז, דיברת בוועדת מנכ"לים.

נגיסט מנגשה: לשכות הרווחה עמוסים בתיקים, ולא מצליחים להגיע לאותם אנשים, בכדי לתת טיפול איכותי ומקסימלי.

נגיסט מנגשה: אני מבקשת לפנות למשרד הרווחה, ולממשלה, שיעזרו בכסף של האוצר.

נגיסט מנגשה: במשרד הרווחה יש תקן ל-2.5 משרות, בנושא מניעת אלימות במשפחה בקרב יוצאי אתיופיה.

נגיסט מנגשה: פרוייקטים עומדים בתרומה כספית שכרגע לא מספיקה, ישנם 10 עובדים סוציאליים יוצאי אתיופיה שמשולבים במרכזים למניעת אלימות במשפחה, בעשרה יישובים.

נגיסט מנגשה: אבל בכל זאת, אנחנו לא מצליחים, גם הכסף הזה ישמש רק לשנתיים, לגייס כסף יש קושי עצום עבור הפרוייקט.

נגיסט מנגשה: חברת הכנסת מרינה, לגבי הדיור הציבורי.

נגיסט מנגשה: הדבר היחיד שנותר לעולי אתיופיה, זה בעלות, וקורת גג פרטי, אישי, שיכול לעבור לילדים של אותם עולים.

נגיסט מנגשה: אפשר למנוע את הכניסה של העולים מאתיופיה לשכונות מצוקה, על ידי הגדלת משכנתאות, ובאמת לתת אפשרות להעביר את העולים מאתיופיה, ולהתעסק בשינוי התדמית של עולי אתיופיה מאותן שכונות.

נגיסט מנגשה: אני מקווה מאוד שהוועדה שהמנכ"ל דיבר עליה, הכסף ייצא לפועל, והמצב ישתפר.

נגיסט מנגשה: לא הייתי ממליצה על דיור ציבורי לעולים מאתיופיה.

נגיסט מנגשה: התקווה של כולנו היא להיות בעלי רכוש קבוע בישראל, שהרי קורת גג זה ביטחון עצמי.

נגיסט מנגשה: שידור בשפה אמהרית, היום לעולי אתיופיה, התכנית היחידה בכבלים היא התכנית לאלה שיכולים לשלם את האגרה, ומחוברים ל-YES או לכבלים.

נגיסט מנגשה: לאלה שאין אפשרות להתחבר, אין להם שום אפשרות אפילו לקבל אינפורמציה ישירות.

נגיסט מנגשה: הדרך הויזואלית היא הדרך הכי חשובה ללמידה.

נגיסט מנגשה: השידור באמהרית שעתיים ביום, לא מספיק.

נגיסט מנגשה: בזמנו, המדינה לקחה מסים לערוץ 22 דרך העיניים שלנו, שהיה ממומן על ידי תרומות.

נגיסט מנגשה: אני חושבת שהמדינה יכולה לתת פטור ממסים.

נגיסט מנגשה: אני מבקשת להגדיל את שעות השידור גם ברדיו, וגם בטלוויזיה, אם אנחנו רוצים שהעולים יהיו חלק אינטגרלי במדינת ישראל.

נגיסט מנגשה: תודה רבה.

רומן גורביץ: אני רוצה להודות על הסקירה המאוד מעניינת שהיתה.

רומן גורביץ: המטה שלנו הוא נוצר כתוצאה מהבעיות שקיימות ברמת השטח.

רומן גורביץ: יש הרבה החלטות נהדרות ומדהימות שלא מגיעות לביצוע.

רומן גורביץ: חשוב מאוד לשים דגש, בתמיכה באנשים ובארגונים של עולים שפועלים ממש ברמת השטח.

רומן גורביץ: במטה שלנו, ועל כך ידברו חברים במטה, יש שני כיוונים עיקריים.

רומן גורביץ: עבודה עם גימלאים, וגימלאים דוברי רוסית, יש להם בעיות שהם שונות מאוד, מהבעיות של חבר'ה שהם גימלאים צברים.

רומן גורביץ: מנסים לעבוד עם צעירים, כי יש כל מיני קיצבות לאנשים עד כמה שאנחנו יודעים המבוגרים.

רומן גורביץ: אין שום קיצבה לנוער.

רומן גורביץ: וכאשר נוער עולה, אפילו אם הוא הולך לבית הספר, אפילו אם הוא בא למשפחה מסודרת, עדיין לדעתנו חייבים להשקיע ולהחזיק ולתמוך בו מכל הבחינות, לא רק כלכלית.

ארז חלפון: אתה מייצג עולים בירושלים.

רומן גורביץ: כן.

רומן גורביץ: זה מטה עולים וותיקים.

רומן גורביץ: היתה לנו פגישה מאוד קונסטרוקטיבית, אבל בפועל לא יצא מזה שום דבר.

רומן גורביץ: מה אנחנו עושים נכון לעכשיו.

רומן גורביץ: אנחנו בכוחות אנשים פעילים, עמותות, שנמצאים במטה, מנסים לעזור אחד לשני.

רומן גורביץ: עמותה שפתאום קיבלה תמיכה לא ממשרד הקליטה, אלא מאיזשהו תורם מחוץ לארץ, היא עוזרת לבני נוער וכך הלאה.

רומן גורביץ: אנחנו מבקשים מאוד לשים את הדגש על תמיכה לאנשים שחיים בשטח.

רומן גורביץ: עוד נקודה אחת שהייתי מבקש שתסביר את העמדה של משרד הקליטה.

רומן גורביץ: היו כתבות בזמן האחרון על כך שאתם החלטתם לתמוך יותר בעולים חזקים, בעולים מארצות מפותחות.

רומן גורביץ: השאלה עד כמה זה נכון, אם כן נבקש הסבר.

מיכאל נודלמן: זה נושא לדיון.

רומן גורביץ: לגבי הנושא של יורדים, חשוב מאוד לדעתנו להחזיר אנשים שירדו.

רומן גורביץ: אבל לא פחות חשוב להשקיע באנשים שירצו להישאר פה ולא לרדת.

אבי מספין: אדוני היושב ראש, אדוני המנכ"ל, קודם תודה למנכ"ל על הסקירה.

אבי מספין: רציתי לדעת לגבי שני דברים קונקרטיים.

אבי מספין: הראשון קשור ליוצאי אתיופיה, והשני כללי.

אבי מספין: בתחום התעסוקה, יש במינהל הסטודנטים רכז תעסוקת אקדמאים וזה התבטל.

אבי מספין: זו משרה שהיתה קיימת, ולפני מספר חודשים בוטלה.

אבי מספין: לדעתי, הנושא של ריבוי אקדמאים יוצאי אתיופיה זה דבר מאוד מבורך.

אבי מספין: מצד שני, כשמגיעים לתעסוקה, לא תמיד יש להם תעסוקה שהולמת את השכלתם.

אבי מספין: ישנם ארגונים חברתיים שיוצאים לכל מיני פרוייקטים של השמת אקדמאים בתעשייה, במשק, וגם בשרות המדינה.

אבי מספין: זה דבר מבורך, המשרה היתה מאויישת, אבל עכשיו היא לא מאויישת.

אבי מספין: אני אשמח שהמשרד יאוייש, וגם תגדל, היתה עם שני אנשים בלבד.

אבי מספין: הנושא השני הוא תחום של תלמידים עולים.

אבי מספין: משרד העלייה והקליטה נותן תקציב דרך מחלקת קל"ע, הוא מעביר כספים לספרים, לטיולים, ולתלמידים עולים שאין להם את האמצעים לרכוש ספרים.

אבי מספין: הכסף לא ניתן בתחילת שנת הלימודים, רק מספר חודשים אחר כך.

אבי מספין: הבעיה היא שהתלמידים מתחילים ללמוד, אין להם ספרים, והם תמיד נמצאים בפיגור עם תלמידים יותר ותיקים.

אבי מספין: אני יכול לתת לך דוגמה של שני בתי ספר בפרדס כץ, שהקימו בשביל התלמידים מועדוניות.

אבי מספין: הם מגייסים תרומות מאנשים פרטיים, כדי לרכוש בהם ספרים, כדי שיוכלו להתחיל את שנת הלימודים עם ספרי לימוד.

אבי מספין: לדעתי, יש מקום לשקול, דיברתי גם עם מר אודי בהט בעניין הזה.

אבי מספין: הוא הסביר לי על בעייתיות של ניידות, שלא תמיד בתחילת שנת הלימודים כל התלמידים כבר רשומים בבתי הספר.

אבי מספין: אבל לדעתי רובם כן רשומים בבתי ספר.

אבי מספין: לדעתי תהיה אפשרות להעביר את הכספים בתחילת שנת הלימודים, כדי שלתלמידים יהיו הספרים, ולא להתחיל עם פיגור.

אבי מספין: שכמובן בסופו של דבר, ישפיע על כישלון בלימודים שלהם.

אבי מספין: תודה.

מיכאל נודלמן: אני רוצה לומר מספר מלים לגבי עולי אתיופיה.

מיכאל נודלמן: גם אני לא כל כך מרוצה.

מיכאל נודלמן: ביקרנו במבשרת ציון, ראיתי כשלונות גדולים.

מיכאל נודלמן: אני לא חושב שצריך לעשות קליטה בכמויות כל כך גדולות.

מיכאל נודלמן: בכמויות גדולות אי אפשר לקלוט, אי אפשר להיקלט.

מיכאל נודלמן: דבר שני, ממה שאני ראיתי, ואנחנו ראינו, לימודי השפה העברית עם מחשב ועם כל מיני דברים.

מיכאל נודלמן: קראתי איך עושים זאת בארצות הברית.

מיכאל נודלמן: עוזרים להרבה יוצאי הקהילה, החינוך הוא כמו שצריך, ואין עבודה.

מיכאל נודלמן: אני מבקש לחשוב על רעיון שילוו צעירים כאלה, במשפחות, וגם בלימודי עברית.

מיכאל נודלמן: קשה ללמוד עברית לבן אדם שלא למד אפילו אמהרית.

מיכאל נודלמן: בן אדם לא יכול ללמוד אם הוא לא למד.

מיכאל נודלמן: יש מקרים כאלה, ואנחנו צריכים לעזור לאנשים כאלה.

מיכאל נודלמן: אבל כאשר יש 1,300 איש במבשרת ציון, אי אפשר להגיע לכל אחד.

מיכאל נודלמן: שם צריך טיפול פרטני באנשים, ובשיטה שכולם שם יושבים, וכולם לומדים, ושום דבר לא קורה.

מיכאל נודלמן: אני מציע לחשוב על מלווה מהקהילה שלכם, משכורת בתשלום שיהיה להם מקום עבודה, וזאת תהיה עזרה לקהילה האתיופית.

מיכאל נודלמן: אדם שמתוך הקהילה מבין טוב יותר את המנטליות, הוא בקיא בעברית, הוא בקיא באמהרית.

מיכאל נודלמן: בארצות הברית נוהגים כך במקרים קשים, זה אולי גישה חדשה לקליטת עולים מאתיופיה.

קולט אביטל: מה עם הכשרה מקצועית?

מיכאל נודלמן: גם הכשרה מקצועית צריכה להיות.

מיכאל נודלמן: אנשים צריכים לצאת אחרי שנתיים, ולא מוכנים, לא יודעים איך לקבל עבודה, ואיך למצוא עבודה.

מיכאל נודלמן: אם יהיו צעירים שילוו אותם, הם יהיו אחראים גם על נושא זה.

רימה אקסלר: יקירת ירושלים בתחילת העלייה.

רימה אקסלר: (תרגום) אחד מהקורבנות של המדיניות של הממשל הוא בנושא לימודי עברית.

רימה אקסלר: מברכת את הרפורמה בתחום, מביעה תקווה שיהיה לה זמן להנות מאותה רפורמה.

רימה אקסלר: התרבות של כל המדינה מוגדרת ביחס של אותה מדינה לצעירים או לאנשים מבוגרים.

רימה אקסלר: אלו הכיוונים העיקריים של הפעילות.

רימה אקסלר: יש נסיון חיובי ביותר, במשך שנה מימשנו פרוייקט של תעסוקת בני נוער דרך העמותה.

רימה אקסלר: הוא עזר מצד אחד למשוך את בני נוער מהרחוב, ולהעסיק אותם.

רימה אקסלר: מצד שני זה עזר גם להרבה עסקים קטנים.

רימה אקסלר: יש 14 שנות נסיון בעזרה לעולים פנסיונרים.

רימה אקסלר: מאוד מקווה שבעתיד משרד הקליטה תשים לב לפעילות העמותה, כי נכון לעכשיו הם לא מקבלים שום תמיכה.

רימה אקסלר: בשמחה רבה תשתף פעולה עם משרד הקליטה, ותחלוק מהנסיון מהידע בפרוייקטים.

רימה אקסלר: וגם תשמח לקבל קצת עזרה ממשרד הקליטה, כדי שיחד יגיעו לתוצאות טובות.

רימה אקסלר: תודה.

מיכאל נודלמן: אני רק רוצה להוסיף, שהגברת הביאה כסף כל שנה לעמותה שלה.

מריו לב: ההתרשמות שלנו שעושים המון מאמצים כדי לקדם ולשנות הרבה דברים.

מריו לב: עלו כאן מספר נושאים, אני חושב שאולי בלי כוונה, הכיוון זה לחסל ארגוני עולים, והתקציבים שהם נותנים.

מריו לב: גם הסוכנות, גם משרד הקליטה.

מריו לב: במקום לבוא ולעזור, במקום להגדיל את התקציבים, שמענו שהתקציב הוא שני מליון ומאה לכל המוסדות ולכל הארגונים.

מריו לב: ישבנו לפני שבוע, והבטיחו שינסו לבדוק איך אפשר לקבל יותר.

מריו לב: אם הארגונים יהיו חזקים, הרבה בעיות היו נפתרות.

מריו לב: מפני שאם הארגון של עולי אתיופיה היה חזק, אני חושב שהם היו בשטח, והיו יכולים לפתור הרבה בעיות.

מריו לב: אם הנושא של עסקים שרוצים לעזור, היו עוזרים לארגונים לטפל בתעסוקה, היו באים לעזור לארגונים וגם עם דרישות.

מריו לב: אני רואה איך המשרדים לוקחים ארגונים כלכליים, משלמים סכומי עתק כדי לבצע את העבודה, במקום לחייב את ארגוני העולים לעשות את זה.

מריו לב: מצד שני, לעזור להם להתקיים.

מריו לב: ולא מה שקורה בזמן האחרון, שכמעט כל הארגון נמצא בסגירה של - - - אני מבקש, אם יש דברים שנוכל להשתתף בארגון של הפרוייקטים, בהתייעצות, ולא להגיע כאשר הכל סגור, כאשר כבר החליטו מי יבצע כל דבר, או מי לא יבצע.

מריו לב: יש הרבה תכניות שאמרו אחד על אחד, ובסוכנות אמרו אחרת, אנחנו לא רוצים שיבצעו את העבודה, כמו שארגוני עולים עושים את זה בשטח.

מריו לב: אבקש לדאוג ולראות איך אפשר לעזור פעם אחת ולתמיד לארגוני עולים שקיימים הרבה שנים, וכל העובדים של משרד הקליטה מכירים את העבודה שנעשית.

מריו לב: מצד שני, לא מביאים אותם בהתחייבות של המגזרים להחזיק אותם ולנצל אותם.

מיכאל נודלמן: בלי ספק שהארגונים יכולים לעשות המון עבודה, ובפחות כסף מאשר הפקידים עושים.

מיכאל נודלמן: הם מכירים את השפה, הם יודעים הכל.

מיכאל נודלמן: איך לדבר איתם פנים אל פנים.

אלי זרחין: עולה להם פי שתיים בחוץ.

מרינה שלסט: המשפחה עלתה לפני שנה.

מרינה שלסט: המשפחה של מרינה פעלו מגרמניה, יכולים לשמש כדוגמה של קליטה טובה ומוצלחת.

מרינה שלסט: אבל זה ממבט ראשון.

מרינה שלסט: (תרגום) המקצוע שלי חוקרת אמנות, בעלי אומן, יש לנו סטודיו בירושלים, בית אות המוצר.

מרינה שלסט: זה לא רק סטודיו, זה גם מועדון חברים, ויש הרבה פרוייקטים.

מרינה שלסט: הסטודיו ממוקמת ב"בית אות המוצר", בגלל אהבה לירושלים, מנסים לתמוך בצעירים, ולשמור על אופי יהודי בירושלים.

מרינה שלסט: יש פרוייקט שנקרא "ירושלים צעירה".

מרינה שלסט: הם לא עמותה, הם עצמאים, הכל מהכסף שלהם.

מרינה שלסט: הם מארגנים ארוחות חינם לצעירים מכל הארצות.

מרינה שלסט: מרוסיה, מצרפת, כל אחד שרוצה, בא ומקבל חינם על חשבונם.

מרינה שלסט: הם עשו מספר תערוכות, נשאלת השאלה אולי יש מקורות במדינה שיתמכו ביוזמה כזאת.

ארז חלפון: הנושא עולה פעם ראשונה, אני לא מכיר את המקרה.

ארז חלפון: יושב פה גלעד אברהמי, מנהל אגף אצלנו תעסוקה ויזמות, אחראי לכל הדברים.

ארז חלפון: אתם תחליפו טלפונים בסוף, הוא יזמן אותך אליו.

ארז חלפון: מה שאפשר לעזור, נעזור.

ארז חלפון: אני לא יודע אם זה ארגון, עמותה, גוף פרטי, מסחרי.

ארז חלפון: תשבו, והדברים ייסגרו.

ארז חלפון: לפני שאענה בקצרה, אני רק רוצה לומר לאלי, ולאברהם ולמריו.

ארז חלפון: משרד הקליטה רואה בארגונים כשותף מלא, רואה את החשיבות של הדברים.

ארז חלפון: אמרתי בהתחלה, לא היית פה בהתחלה.

ארז חלפון: משרד הקליטה בשנת 2008 הולך לשלש את בסיס התקציב שהיה בשנת 2007 לארגוני עולים.

ארז חלפון: היתה ביקורת גם לצד השני, איך זה שמתוך פעילות, אם זה חבר הכנסת זיו, שאענה על הגימלאים, או למקומות אחרים, אתה לוקח מפעילויות אחרות, כי לא קיבלנו תוספת תקציב, אתה עושה סדר עדיפויות במשרד, ומפנה לארגוני עולים.

ארז חלפון: אני חושב שבזה שאנחנו הולכים לשלש את התקציב, נוציא הודעה על כך בשבוע הבא, כמה התקציב יהיה.

ארז חלפון: אני חושב שזה מראה את הכוונה שלנו האמיתית לתמוך בכם, כדי שאתם תוכלו לקיים את המדיניות שלכם.

ארז חלפון: אני רק יכול להגיד לך, לפחות מהתקופה שאני מנכ"ל במשרד, שאני כמעט על כל פעולה פונה.

ארז חלפון: אני מדבר עם אלי, ואני מדבר איתכם, ועם עוד הרבה מאוד.

ארז חלפון: ורק עכשיו למבצע, במקרה שאנחנו יוצאים בנתב"ג, עם הנושא של תושבים חוזרים, אנחנו כבר פנינו לפני שבועיים לארגונים עולים.

ארז חלפון: רוצים לראות מי רוצה להשתתף או לא להשתתף.

ארז חלפון: חשוב לי פה, וזה המסר שייצא, אנחנו מכירים בזה, אנחנו רואים בכם שותפים, ולכן אנחנו שמים הרבה מאוד כסף בשנת 2008, כדי לאפשר לפעול.

ארז חלפון: חשוב לי שיובן הדבר הזה.

ארז חלפון: אלי, לגביך, לגבי נוער עולה.

ארז חלפון: כמו שאמרתי, אנחנו רואים בנוער עולה את אחד היעדים המרכזיים של המשרד בשנת 2008, הוא להתעסק ולהוסיף תכניות לנוער עולה.

ארז חלפון: אנחנו אוטומטית תיקצבנו תוספת של מליון שקל.

ארז חלפון: אגב, התוספות שהיו זה ארגוני עולים ותכניות לנוער עולה, שיהיה גם באגף הרווחה, וגם באגף קליטה וקהילה אצלנו.

ארז חלפון: אנחנו יכול לומר לך, שאנחנו מתחילים שיתוף פעולה עכשיו עם נגב-גליל, היות והשר הוא שר משותף, על מנת לקחת תקציבים מנגב-גליל, ובשיתוף פעולה – מצ'ינג, עם תוספות נוספות של הרשויות, לאפשר להגיע ליותר תכניות, וכך להגדיל את התקציב.

ארז חלפון: כי כמו שאתה יודע, אני לא יכול לקבל תקציב נוסף חיצוני.

ארז חלפון: הגדלנו במליון שקל, ועם שיתופי פעולה עם משרדים אחרים, אנחנו מתכוונים להגדיל את התקציב, ולעשות פרוייקטים נוספים.

ארז חלפון: לגבי נוהל תמיכות, והעלו עוד מספר אנשים לגבי נוהל תמיכות.

ארז חלפון: אני מצטער, אריה פורת, מנהל האגף היה צריך להיות פה.

ארז חלפון: מכיוון שיש מחר כנס אשדוד, והוא אחראי, הוא נמצא באשדוד כבר יומיים שלמים, מטפל.

ארז חלפון: הוא לא יכול להיות פה, לענות לחלק מהדברים.

אברהם מיכאלי: למה לא תיאמתם עם הוועדה.

אברהם מיכאלי: יש לנו דיונים מאוד חשובים פה, לא יכולים להיות גם פה וגם שם.

מיכאל נודלמן: אני לא יכול להיות, הוא לא יכול להיות, כי פה יש דיונים חשובים.

ארז חלפון: התאריך נקבע לפני כשנה.

ארז חלפון: אם הכנס יצליח, ואני מקווה שכן, אנחנו - - -

מיכאל נודלמן: יש תכנית ונדון פה על התוצאות של הכנסת.

ארז חלפון: בפעם הבאה אנחנו נדאג לתיאום רוחבי, למרות שזה שנה מראש, ואי אפשר לדעת לו"ז מה יהיה שנה מראש, אבל נדאג.

ארז חלפון: בכל מקרה, אגיד מספר מלים.

ארז חלפון: ראשית, כל עמותה, או כל ארגון, ולא חשוב כרגע דתי, או לא דתי, הכל עובר ביקורת של משרד המשפטים, של יועץ משפטי, ורואה חשבון.

ארז חלפון: בודקים שהוא נותן פעילות לעולים.

ארז חלפון: הדבר השני שאריה, מנהל האגף פרסם לפני כחצי שנה לארגונים עצמם, בואו תציעו הצעות מה לשנות בקריטריונים, מה בתבחינים.

ארז חלפון: אני יכול להגיד לכם, שביקשתי מאריה לקבל כמה הגישו, אולי היו ארבע או חמש הצעות במקסימום לשינויים, שאני כבר יכול להגיד לכם, ששלושה מהם נפלו בגלל עניינים משפטיים.

ארז חלפון: אני בעצמי הבאתי את הנושא שמישהו פה העלה, אם יכול לקבל תמיכה - היתה הצעה שחברי ההנהלה הם עולים, ורק אז יקבלו תמיכה.

ארז חלפון: יקבלו תוספת, הדבר הזה אוטומטית נפסל, גם על ידי היועצת המשפטית של המשרד, שהיתה במשרד המשפטים כדי לבדוק את זה.

ארז חלפון: אני רק להגיד לכם שאנחנו כל הזמן בודקים את עצמנו, רואים את עצמנו.

ארז חלפון: הכוונה שלנו שמי שיקבל את התמיכה אלו ארגונים שעושים פעילויות לטיפול בעולים, וזאת הכוונה.

ארז חלפון: אנחנו כל הזמן בודקים את עצמנו בנושא הזה.

ארז חלפון: חבר הכנסת זיו, לגבי הגימלאים, אני יכול להגיד לך, שכמעט כ-14% מעלייה שנתית הם גימלאים.

יצחק זיו: בשני המגזרים אותו יחס.

ארז חלפון: סך הכל כ-14%.

ארז חלפון: מעבר לפעילויות, התחלנו לפני כחודשיים ישיבות בשיתוף פעולה עם המשרד לענייני גימלאים, עם מאיר חזן ואבי ביצור.

ארז חלפון: אנחנו מתכוונים להיכנס לתכנית שבה מרוכזים אותם גימלאים באותם מקבצי דיור והוסטלים.

ארז חלפון: אנחנו בונים תכניות כרגע, לאותם מקבצים ששם הם נמצאים במרוכז, אתה יכול לבוא ולתת תכנית אחת במקום שנמצאים בו 200 או 300 קשישים.

ארז חלפון: קיימנו כבר שתי ישיבות עבודה.

ארז חלפון: בשבוע הבא תהיה ישיבה, אני לא יודעת אם מסכמת או נצטרך עוד אחת, אבל הכוונה לאגם משאבים משני המשרדים, כדי לאפשר פעילויות נוספות לגימלאים במקבצי דיור ובהוסטלים.

יצחק זיו: יש שיתוף פעולה?

ארז חלפון: אני יכול לומר לך שיש שיתוף פעולה.

ארז חלפון: בסוף התוצאה אם התכנית מבשילה, ואנחנו מקווים שהיא תבשיל, סך הכל יש רצון של שני הצדדים.

ארז חלפון: חביב גם פה, מנהל אגף הדיור, שותף לעניין.

ארז חלפון: יש רצון טוב, ואני מקווה שנוכל לגמור את התכנית, ולצאת איתה לפועל.

ארז חלפון: לגבי חברת הכנסת מרינה, היא לא נמצאת, אבל אני אענה.

ארז חלפון: תקציב קמ"ע נשמח שאתם תעזרו.

ארז חלפון: לגבי הטלפונים, אנחנו איתרנו שיש בעיה עם מענה טלפוני.

ארז חלפון: ברגע שהמשרד עבר לייעוץ אישי, היה נושא של טלפון, מתקשרים ואז יש מענה, נתב שיחות, כמו בבנקים הוא רושם.

ארז חלפון: התברר, ואני עליתי על זה שיש בעיה עם הדבר הזה.

יצחק זיו: במגזר הזה, ודאי וודאי.

ארז חלפון: קיימנו מספר ישיבות עם מערכות מידע אצלנו, ועם האנשים שתומכים בקו.

ארז חלפון: אנחנו מתכוונים להוסיף תקציב, כדי לשנות את הדבר הזה.

ארז חלפון: כדי להגיע כמה שיותר למענה אנושי.

ארז חלפון: אתם בטח יודעים, כמו שדיברתם קודם על הקיצוץ.

ארז חלפון: אנחנו יורדים באנשים בלשכות.

ארז חלפון: והאנשים בלשכות מתלוננים שהם יושבים ונותנים טיפול לעולה, אם הוא גם צריך לענות לטלפון, הוא לא מצליח לא להתייחס לעולה, ולא להתייחס לטלפון.

ארז חלפון: אנחנו מקיימים אצלנו ועדת בדיקה, אמורים להגיע אליי עם הצעות כולל פתיחת עוד קווי טלפון בלשכות.

ארז חלפון: הכוונה היא, שכל עולה שמתקשר, יוכל לקבל טלפון, ויוכל גם אם לא, אומרים לו אתה מספר שלוש בתור, בשפה שלו, נשאר לך לחכות עוד דקה, נענה לך עוד דקה, אבל שיענו לו.

ארז חלפון: זה משנה קצת את מה שהמשרד התחיל לפני ארבע שנים.

ארז חלפון: אנחנו מודעים לבעיה, יודעים שיש בעיה ומטפלים בה, אמור להיות דיון אצלי.

ארז חלפון: אברהם, לגבי תכנית קמ"ע, אנחנו מכירים.

ארז חלפון: יושב פה קצין התקציבים, יושב פה מנהל האגף.

ארז חלפון: מכירים את הבעיה, עומלים מול האוצר, אנחנו יודעים ש יש בעיה.

ארז חלפון: זה לא עניין שמחר אני לוחץ על הכפתור.

ארז חלפון: טוב שאתה מעלה את זה, דיברת גם לפני, אנחנו יודעים, זה על סדר היום, ואנחנו מטפלים.

ארז חלפון: לגבי תושבים חוזרים, אמרתי שכל המבצע שאנחנו עושים עם משאבים, כולל כמעט את הכל, אנחנו מקווים מאוד שנגענו בדברים העיקריים, אנחנו ניגע, ונוכל לבחון את עצמנו.

ארז חלפון: אם נצליח בשנת השישים, ובאמת נגיע למה שאנחנו מעריכים, לפחות בשלב הראשוני בשנת השישים, להכפיל את הכמות של תושבים חוזרים, אז נתכוון לבוא לאוצר, ולהגיד, אתם רואים, זה הצליח.

ארז חלפון: המשק הישראלי יהנה מזה, התושבים החוזרים יהנו מזה, בואו נשב על תכנית לשלוש שנים, לארבע שנים, לחמש שנים, אבל זאת הכוונה.

ארז חלפון: להצליח ולצאת איתו לדרך, אנחנו קוראים לו אצלנו, מבצע פיילוט.

ארז חלפון: לגבי קליטת עולי אתיופיה, גם נגיסט נגעה בזה, גם אבי, וגם חברת הכנסת קולט.

ארז חלפון: אני יכול לומר שהרבה מאוד מהדברים, אם זה הענקת 40% מענק משכנתא לרכישת דירה לשכונה יותר טובה ושכונה יותר חזקה.

ארז חלפון: גם נושא עובדים סוציאליים, שחלק מתוגבר דרך הפרוייקט הלאומי של נגיסט, וגם חלק במשרד הרווחה.

ארז חלפון: התכנית הזאת שהיא כמעט כמליארד שקלים, שעוסקת בכל המשרדים, וכמעט נוגעת בכל מקום.

ארז חלפון: חנוך מהמשרד מרכז אותה.

ארז חלפון: אם התקציב הזה יאושר בדצמבר בוועדת שרים, אני יכול לומר לכם שפה יכול להיות המפנה.

ארז חלפון: כי כל משרד נותן גם מתקציבו לעניין, וגם הנושאים שבו אמורים לגעת בכל תכנית, כי בני הקהילה היו, חלק מצוות ההיגוי ישבו, נתנו את ההערות שלהם.

ארז חלפון: פה זה לא היה רק המימסד, אלא כל הוועדה הזאת היתה עם בני הקהילה, ואני מקווה מאוד שהתקציב שהובטח למנכ"ל משרד ראש הממשלה יגיע ממשרד האוצר, וב-15 בדצמבר אם כמו שאמרו התקציב יאושר, אנחנו נוכל לאשר אותה ומייד לצאת לדרך.

ארז חלפון: בני הקהילה הם חלק מהתכנית, הם שותפים בתכנית.

ארז חלפון: מדי פעם נעשה בקרה בוועדת שרים, נציג את התכנית.

ארז חלפון: הקהילה פה, אתה יכול לשאול אותם, יכולים להגיד לך, שותפים לאורך כל הדרך.

מיכאל נודלמן: לא רק, בשטח.

מיכאל נודלמן: בשטח יהיו אנשים שעובדים עם הקהילה.

נגיסט מנגשה: הביצוע עדיין לא נקבע.

נגיסט מנגשה: האישור של התקציב עדיין לא קיים.

נגיסט מנגשה: אבל לפחות בשלבי תכנון אנחנו שותפים.

מיכאל נודלמן: רק בני הקהילה יכולים.

מיכאל נודלמן: הייתי במבשרת ציון, וראיתי מי מלמד שם.

מיכאל נודלמן: לא יודעים איך ללמד אותם את השפה.

מיכאל נודלמן: יכולים להיות תכניות הכי טובות, אבל אם לא יהיו אנשים שיכולים לבצע, כל העניין לא שווה שום דבר.

נגיסט מנגשה: אדוני היושב ראש, אתה צודק.

נגיסט מנגשה: גם בקרב עולים מקרב העמים, גם מקרב עולי אתיופיה, היתרון של עולה בסיוע מול עולה, הוא עצום ביותר.

מיכאל נודלמן: למה אני אומר זאת, אתם יודעים כמה פעמים אנחנו יושבים כאן בוועדה.

מיכאל נודלמן: יש קושי וקושי בקהילה.

מיכאל נודלמן: מה שאתם מתכננים זה בסדר, אבל אני חושב שצריכים להיות בשטח.

ארז חלפון: יש כ-100 עובדים בני קהילה אתיופית במוקדים של משרד הקליטה שפזורים ברחבי הארץ, שהם אלה שנותנים את השירותים.

ארז חלפון: חלק מהתכנית הזאת אמורה להגיע למוקדים שהם יתנו, וזה בני קהילה.

ארז חלפון: וכמובן עם התוספות התקציביות של עובדים סוציאליים, וכל התוספות שיהיו, כמובן שחלק גדול מזה יהיו עובדי בני הקהילה, וזאת הכוונה.

ארז חלפון: אבל כמו שנגיסט אמרה, הדבר החשוב הוא שהתקציב יאושר, ואז כאשר יהיה התקציב, אז אנחנו נתחיל לפעול בעניין.

ארז חלפון: נגיסט, לגבי ההערה שלך לגבי הקיצוץ של 2 מליון דולר במינהל הסטודנטים.

ארז חלפון: אין ספק שזה מדאיג אותנו מאוד.

ארז חלפון: זה קיצוץ שקיבלנו מהסוכנות היהודית, אנחנו מודאגים עוד יותר ממה שאמרת שכנראה בשנה הבאה יהיה עוד יותר.

ארז חלפון: הדבר הזה יביא לפגיעה קשה, גם בבני הקהילה האתיופית הצעירים, אבל גם בשאר כל העולים שמגיעים ומקבלים את התואר האקדמי ממשרד הקליטה ומהסוכנות היהודית.

ארז חלפון: אני מקווה מאוד שזה לא יקרה.

ארז חלפון: אנחנו פועלים מול הסוכנות, הם הודיעו לנו כרגע שהם לא מחזירים את הכסף, כמובן שגם אם אתם תוכלו לפנות בנושא הזה ---

נגיסט מנגשה: הם במצוקה כלכלית קשה גם הסוכנות היהודית בעצמה.

ארז חלפון: אני לא מנכ"ל הסוכנות היהודית.

ארז חלפון: אבי, לגבי רכז אקדמי במינהל, והנושא של תלמידים עולים, חנוך מעורה בעניין, והוא יענה לך.

חנוך צמיר: בנושא של אגרות חינוך, משרד החינוך מצא סיסטמה טובה, הכספים מגיעים ישירות לבתי הספר.

חנוך צמיר: אודי אולי תפרט.

חנוך צמיר: עלה העניין של קשיים בהגעת אגרות החינוך.

עמיהוד בהט: התחלנו את המהלך באגרות שהגיעו לרשויות המקומיות, ונבלעו בגלל משברי הכספים ברשויות.

עמיהוד בהט: הגענו למצב שיוצאי אתיופיה מקבלים את סל הקליטה בחשבונות הבנק של בתי ספר, שזה שידרג את כל העניין בצורה משמעותית, ועוד הדרך הרחוקה, וצריך לעשות עוד דברים, זה נכון.

אבי מספין: אחרי שחודשים התלמידים התחילו ללמוד, עדיין אין ספרים ואין ציוד בבתי הספר.

ארז חלפון: רומן, לגבי מה שאמרת, דיברתי על נושא התאחדות העולים.

ארז חלפון: אני רק יכול להגיד לך, אנחנו כרגע בונים פיילוט בירושלים.

ארז חלפון: עם העירייה עצמה, ועם הסוכנות היהודית, בונים תכנית פיילוט של רשות קליטה שהיא תאגם, זה התחיל עוד מהמנכ"ל הקודם איתן מאיר, את כל המשאבים שגם אנחנו וגם הסוכנות נותן, והיא תוכל להפעיל את הפעילויות, ואז אפשר להיות שיתוף פעולה.

ארז חלפון: אני יודע שיש כוונה, אחרי שנבנה את הבסיס מי יעמוד בראש הדבר.

ארז חלפון: כמובן לקרוא לכם ספציפית לירושלים כרשות קליטה שתהיה בעיר הזאת, ולראות איך לשתף אותה.

ארז חלפון: רימה, לגבי הדברים שאמרת, אני מודה לך על הדברים ועל הסיוע שלך.

ארז חלפון: אמר לי גם פרופ' נודלמן, אנחנו נשמח גם לשתף איתך פעולה.

ארז חלפון: אני אדאג להזמין אותך גם אליי למשרד, כדי שנוכל לשמוע על דברים ועל תכניות בדברים.

ארז חלפון: אני רק לומר למשפט סיום.

ארז חלפון: דיברתי על זה ונגעתי בהתחלה.

ארז חלפון: תקציב הגמיש של המשרד, ופה שהמספרים לא יטעו שמופיע 400 מליון, הוא 250 מליון שקל בלבד לפעילויות.

ארז חלפון: אלי זרחין: יכול להיות שעוד יהיה קיצוץ עד סוף השנה.

ארז חלפון: נכון, בוודאי.

ארז חלפון: אני אומר נכון להיום.

ארז חלפון: אתם צריכים להבין דבר אחד, כל קיצוץ של שקל מ-250 מליון, אין לי כמנכ"ל יותר מדי אופציות.

ארז חלפון: זה לקצץ באתיופים, לקצץ במניין הסטודנטים, לקצץ בעולים מחבר העמים, אלה הקיצוצים שיש.

ארז חלפון: לכן אני מאוד מקווה, דיברתי עם משרד האוצר, אמרתי שאנחנו מבחינתנו, גם על פי הגרף שאני הצגתי לכם, הגענו לקו אדום.

ארז חלפון: מפה, כל קיצוץ נוסף שיהיה במשרד, לא יהיה להם את ה"הוקוס פוקוס" כדי לראות מה לעשות.

ארז חלפון: זה פשוט יהיה פגיעה בבשר החי, וסגירת תכניות.

ארז חלפון: אני מקווה מאוד שבעניין הזה המשרד הזה לא יקבל יותר גזרות.

ארז חלפון: אני לא נכנס כרגע מבחינת הגדרת ממשלה, יש משרדים שאוטומטית כשיש פלייטים הם פוסחים עליהם כמו משרד הרווחה.

ארז חלפון: משרד הקליטה נותן שירותים בדיוק כמו משרד הרווחה לאוכלוסייה נזקקת, ואני מאוד מקווה שבנושא הזה הגענו לקו האדום, עלינו יפסחו הקיצוצים.

ארז חלפון: תודה.

מיכאל נודלמן: ביולי היתה ישיבה סוערת לגבי נוער בסיכון.

מיכאל נודלמן: ביקשנו שהמשרד שלכם, עם אגף שמטפל רק בנושא הזה, כי זו הבעיה הכי גדולה שיש בעלייה.

מיכאל נודלמן: עם מבוגרים יש בעיות, אבל לגבי צעירים, עוד מעט יהיו בכלא או בחוץ לארץ.

מיכאל נודלמן: ביקשנו ממשרד הקליטה שאתם תבנו תכנית מדינית בינמשרדית במשך שלושה חודשים מהתחלת המשאב הזה.

ארז חלפון: שלחתי לכם מכתב תשובה למכתב.

ארז חלפון: קיבלתם מכתב תשובה ממני, אני יכול להגיד לך, שקיימנו מספר פגישות עם מספר נציגים ארגוניים שעוסקים בנושא הזה של נוער עולה.

ארז חלפון: בשבוע הבא מתקיימת עוד ישיבה שאמורה להיכנס יותר גם לתכ'לס, כל משרד מה מביא מבחינה תקציבית, כדי שיהיה אפשר לבנות משהו.

ארז חלפון: לך אדוני אומר, פרופסור נודלמן, ללכת לנציבות שרות המדינה ולבנות עכשיו אגף לנוער, זה אולי עוד שנתיים יהיה אגף.

ארז חלפון: במסגרת התכניות, לגבי עידוד עלייה שהקמנו לתושבים חוזרים, זה לקח שנה וחצי, וזה פחות מסובך מאגף זה.

ארז חלפון: שרה כהן במשרד מרכזת כרגע את הוועדה.

ארז חלפון: אנחנו אמורים לקיים עוד דיון אחד יותר גדול עם מספר ארגונים נוספים, לא רק משרדי ממשלה, כדי שיבואו לראות איפה נמצאים.

ארז חלפון: לצורך העניין, לרצינות שלנו, רק עכשיו קיבלנו את האישור מהאוצר על התוספת של המליון שקל.

ארז חלפון: כי אפשר לעשות תכניות, אבל צריך כסף.

ארז חלפון: הקצנו מליון שקל, אנחנו מחכים לארגונים עכשיו בישיבה, לראות מה הם מביאים, וכאשר תהיה לנו ביחד התכנית, אנחנו נשמח לבוא ולהציג אותה פה.

מיכאל נודלמן: בישיבה זו השר היה צריך להיות נוכח כאן.

מיכאל נודלמן: אני מכיר את המנכ"ל הרבה זמן.

מיכאל נודלמן: הוא צעיר, יש לו נסיון גדול בעבודה בינמשרדית.

מיכאל נודלמן: יש לי כבוד גדול למנכ"ל, כי היו כל מיני בקשות, אני פונה אליו, לא היה מקרה שאמר לא, אני לא יכול.

מיכאל נודלמן: זו הפעם הראשונה שאני שומע שהוא אומר לא יכול.

ארז חלפון: אמרתי אני יכול, אבל זה יקח שנתיים.

ארז חלפון: שלחתי לכם מכתב תשובה.

מיכאל נודלמן: שמעתי מחברי כנסת, על התכנית שהיתה ב-2007, מה יהיה ב-2008.

מיכאל נודלמן: ידכם בכל הבעיות שיש, כמו באוגוסט, גם עכשיו.

מיכאל נודלמן: אם יהיו קיצוצים שהם בלתי אפשריים, אני מוכן לעשות קרב, ויחד עם ועדת הכספים, אפשר לנצח.

מיכאל נודלמן: אתה זוכר שניצחו.

מיכאל נודלמן: לא היה לי ספק שאתם מבינים.

מיכאל נודלמן: עוד פעם אני אומר, לגבי ארגונים ציבוריים, יש להם זכות ואפשרות לדבר, ולהגיע לעולה חדש.

מיכאל נודלמן: אתם לא יכולים להגיע לכל עולה חדש.

מיכאל נודלמן: יש ארגונים ציבוריים שהם עובדים טוב מאוד, ויש ארגונים שהם מקבלים כסף ולא עובדים.

מיכאל נודלמן: לכן, אתם צריכים לראות איך עובדים ארגונים כמה שנים לפני, ובקריטריון צריך שהכסף יהיה אפקטיבי.

מיכאל נודלמן: הוא עובד כמו סוס, ואם הוא מקבל כסף, אז הם הולכים לדברים טובים.

מיכאל נודלמן: ישנה בעיה עם הירידה, ויש בעיה עם העלייה.

מיכאל נודלמן: אולי יהיה בסוף השנה מה שהיה קודם.

מיכאל נודלמן: טוב שאתם עסוקים עם הבעיות של היורדים, ויש גם תוצאות לזה.

מיכאל נודלמן: אף אחד לא רוצה להישאר במדינה, מבוגרים וצעירים שהיו בחוץ לארץ.

מיכאל נודלמן: זו עבודה מבורכת, והתקציבים צריכים להיות לנושא זה.

מיכאל נודלמן: בלי שפה אי אפשר, בן אדם שיש לו שפה טובה הוא מרגיש יותר טוב.

מיכאל נודלמן: הוא יכול לקבל עבודה יותר מהר מאחרים, ועל זה דיברנו עם השר, והוא גם חושב כך.

מיכאל נודלמן: הוא יודע הכל מהפוליטיקה, מתי שהוא היה לקראת בחירות בכמה פגישות, אנשים בגיל 30, 35, הוא מדבר, והם מבקשים תרגום.

מיכאל נודלמן: מה זה, עדיין לא יודעים לדבר, ולא מבינים.

מיכאל נודלמן: זו השפלה, יש בעיה עם לימודי השפה.

מיכאל נודלמן: בארצות הברית ובמדינות אחרות, היכן שיש עלייה, אנשים לומדים יותר טוב.

מיכאל נודלמן: אנחנו לא יורדים לעומק הבעיה של נושא זה.

מיכאל נודלמן: רוב האנשים איבדו פה את המקצוע שלהם, איבדו הכל, בגלל שהשפה שלהם לא היתה מספיקה כדי להיכנס לחברה.

מיכאל נודלמן: אבל בכל זאת, אני חושב שהמשרד, ואתה, עבדו טוב.

מיכאל נודלמן: טוב שיש קשר פתוח.

מיכאל נודלמן: אתה מסכים שעכשיו יותר קל לדבר עם המנכ"ל, עם השר, עם כל הפקידים במשרד.

מיכאל נודלמן: יש תוצאות מדיבורים כאלה.

מיכאל נודלמן: אני מאחל למשרד הקליטה הצלחה בכל התחומים, בתקציבים, בתכניות, שכל הבעיות שיש אצלנו עכשיו, יהיו פחותות בסוף 2008.

ארז חלפון: תודה רבה.

אברהם מיכאלי: אנחנו מזמינים אותך, אולי לפני סוף התקציב, לשבת איתנו.

אברהם מיכאלי: בועדת הכספים רוצים להעלות דברים בשמכם, תעזרו להעלות את זה.

ארז חלפון: אין שום בעיה.

ארז חלפון: תודה.