ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 301, 2007-10-08 09:30

יצחק לוי: הדיון הזה הוא לפנים משורת הדין.

יצחק לוי: הוא לא בא בעקבות הצעת תיקון חוק, הוא לא בא בעקבות תקנה שעומדת בפנינו או איזה שהוא הליך משפטי שבדרך כלל לשמו אנחנו מתכנסים לדיונים מהסוג הזה.

יצחק לוי: הדיון הזה הוא דיון שבא לבחון את המצב בשוק של ההלוואות החוץ בנקאיות.

יצחק לוי: בלשון העם זה נקרא שוק אפור או שחור.

יצחק לוי: אנחנו מנסים לפתוח את השוק הזה כמה שיותר על מנת שיפסיק להיות שחור ואפור.

יצחק לוי: אנחנו רוצים שהוא יהיה שוק לבן, שוק מוסדר.

יצחק לוי: החוק שחוקק ב1993 הוא חוק להסדרת ההלוואות החוץ בנקאיות.

יצחק לוי: הלוואות חוץ בנקאיות זה דבר נצרך לאוכלוסייה שלא יכולה להגיע לבנק.

יצחק לוי: אנחנו רוצים שהשוק הזה, שמטבע הדברים עלות הכסף שלו יותר גדולה והריבית יותר גדולה, יהיה מוסדר.

יצחק לוי: הייתה חקיקה ב1993.

יצחק לוי: כולנו מודעים לכך שהחקיקה הזאת לא הביאה מזור לענף הזה.

יצחק לוי: היא התחילה בצעד ראשון.

יצחק לוי: הצעד הראשון הזה לא מספיק, צריך לעשות הרבה יותר בחוק ובתקנות.

יצחק לוי: הסיבה שהתכנסנו לישיבה החגיגית הזאת היא כי לפני זמן קצר בא שר המשפטים והביא תקנה.

יצחק לוי: בתקנה הוא ביקש לשנות את הסכום של תקרת ההלוואה מהתקנה הקודמת.

יצחק לוי: הוא הציע להעלות אותה למיליון שקלים.

יצחק לוי: כאשר דנו בכך השתכנענו שנכון להעלות את הסכום, אבל יחד עם זה השתכנענו שזה לא מספיק ושבצעד הזה לבד אין בו כדי להסדיר את העניין.

יצחק לוי: הוועדה החליטה ללכת למשרד המשפטים.

יצחק לוי: משרד המשפטים אמר לנו שהוא עומד לעשות צעדים נוספים שיסדירו את העניינים האחרים שצריכים להיות מוסדרים, כמו למשל את עניין הרגולציה, את העניין של הסנקציות הפליליות.

יצחק לוי: זה לטובת הציבור.

יצחק לוי: זה על-מנת שאנשים לא ייפלו להלוואות משוגעות.

יצחק לוי: אנחנו יודעים שהתמורות הכלכליות גרמו להרבה אנשים - בעיקר עסקים קטנים ומשקי בית - לפנות להלוואות חוץ בנקאיות.

יצחק לוי: זה כדי להציל דירות, לשלם משכנתאות, להציל עסק.

יצחק לוי: אותם מושגים שדיברנו עליהם ב1993 השתנו קצת.

יצחק לוי: ב1993 חשבנו שההזדקקות להלוואות חוץ בנקאיות היא קטנה יותר, עכשיו אנחנו רואים שהיא גדולה יותר.

יצחק לוי: יש פלח יותר גדול של ציבור שצורך את הלוואות החוץ בנקאיות האלו.

יצחק לוי: בסיכום הדיון היום נראה איזה דברים אנחנו רואים דחופים להמשך תיקון ולהמשך עשייה.

מרינה סולודקין: בקיץ 2007 אנשים מצאו את עצמם במצבים מאוד קרובים לאסון.

מרינה סולודקין: ביקשתי ממחלקת המחקר של הכנסת לעשות מחקר בנושא הלוואות חוץ בנקאיות – הסדרה ואמצעי פיקוח.

מרינה סולודקין: המסמך נכתב על ידי אליעזר שוורץ.

מרינה סולודקין: מחלקת המחקר הביעה תמיהה על כך שכמעט ואין חומר.

מרינה סולודקין: קיבלתי את החומר שיש במחלקת המחקר בפברואר 2007.

מרינה סולודקין: לפני זה הייתי בהתכתבות עם משרד המשפטים, עם מבקר המדינה.

מרינה סולודקין: ראינו שבמדינה אין שום מקום רשמי שעושה רגולציה ופיקוח בנושא של שוק אפור.

מרינה סולודקין: ביקשתי ישיבה של ועדת הכלכלה.

מרינה סולודקין: מסיבות כאלו ואחרות לא קיימו ישיבות.

מרינה סולודקין: פניתי עוד כמה פעמים למשרד המשפטים.

מרינה סולודקין: כל הדיבורים על הלבנת הון במדינה בלי שתהיה רגולציה לגבי הלוואות חוץ בנקאיות זה סתם מס שפתיים.

מרינה סולודקין: אני מאוד שמחה שבמשרד המשפטים קיימו ישיבה, ראו את החומר הזה.

מרינה סולודקין: ראינו שיש רגולציה בסך של 25 אלף שקל.

מרינה סולודקין: אנחנו צריכים לקדם חקיקה כדי להגן על הצרכן וכדי להלחם בעולם התחתון ובהלבנת ההון במדינת ישראל.

נסים זאב: נוצר מצב אבסורדי שבו העולם התחתון והמאפיה מגובים על ידי ההוצאה לפועל.

נסים זאב: יש עולם תחתון שנותן את הכספים ומי שגובה בשבילו את הכסף.

אריה כהן: אני מביא דוגמאות של תיקים קיימים.

אריה כהן: יש פה תיק שהתחיל מסכום של 5000 והגיע לסכום של 220 אלף מיליארד.

אריה כהן: תיק נוסף שנסגר התחיל ב7500 והגיע ל6 מיליארד.

אריה כהן: אנחנו התחלנו לטפל בתיקים האלה.

אריה כהן: הגענו לתיקים שהם עד 30% ריבית.

אריה כהן: בכל תיק כזה יש בקשה לעדכן או לסגור.

אריה כהן: חלק מהתיקים הזוכה החליט לסגור, בחלק מהתיקים הוקטנו הסכומים.

חיליק גוטמן: חוק ההלוואות החוץ בנקאיות הוא חוק סוציאלי ממדרגה ראשונה.

חיליק גוטמן: הוא חוק חברתי מזוקק.

חיליק גוטמן: עד שנת 1993 הייתה לציבור האפשרות ללכת לבנקים והאפשרות ללכת לשוק השחור או האפור.

חיליק גוטמן: הבנקים אוהבים אנשים שיכולים להחזיר כסף ויש להם ביטחונות להחזיר את הכסף.

חיליק גוטמן: מה לעשות שחלק גדול מהציבור במדינת ישראל לא מסוגל לספק את רצונם של הבנקים בביטחונות, וגם לא יכול לעמוד בתנאים שהבנקים מציבים.

חיליק גוטמן: אנשים נגררו ונשאבו אל תוך השוק השחור בריביות פנטסטיות.

חיליק גוטמן: זה הסתיים לא פעם גם ברצח.

חיליק גוטמן: אני לא מספר לאף אחד שום דבר חדש.

חיליק גוטמן: בא המחוקק ב1993 ואמר שהוא יעשה סדר בעניין, שהוא יעשה משהו שיאפשר גם לאנשים קשיי יום שלא מסוגלים לעמוד בדרישות, בסטנדרטים ובנורמות של הבנקים לקבל הלוואות.

חיליק גוטמן: זה אומנם יותר יקר, אבל זה עדיין מפוקח ואפשר להשקיף על מה שקורה פנימה.

חיליק גוטמן: חוקקתם ברוב תבונת

חיליק גוטמן: כם את חוק ההלוואות החוץ בנקאיות.

חיליק גוטמן: נוצר אז מסלול של הבנקים שהוא ל"מיוחסים" ול"בעלי אפשרויות", מסלול של ההלוואות החוץ בנקאיות לאנשים קשיי יום שזקוקים לו, והמסלול של השוק השחור האפור.

חיליק גוטמן: ההסדר עבד יפה מאוד משנת 1993 עד ראשית או אמצע שנת 2007.

חיליק גוטמן: מה לעשות שהיה חוק אבל הוא איננו.

חיליק גוטמן: מה קרה?

חיליק גוטמן: לפני 5 או 4 חודשים בא משרד המשפטים לכנסת והציע הצעה.

חיליק גוטמן: אני לא זוכר מקרה שבו העלו את הסכום פי 22 או פי 23.

יצחק לוי: אין פה סנקציה פלילית.

חיליק גוטמן: קל וחומר.

יצחק לוי: מה אם הסכום היה חצי מיליון?

חיליק גוטמן: הייתי אומר פי 10.

חיליק גוטמן: אם זה היה פי 2 לא הייתי אומר כלום.

חיליק גוטמן: יש היגיון פנימי באיך מעלים דברים.

חיליק גוטמן: ברור שבהגדרה ההלוואות החוץ בנקאיות יקרות יותר.

חיליק גוטמן: הן יקרות יותר משום שלאנשים שבאים לקבל אותן אין ביטחונות מספיק טובים.

חיליק גוטמן: האנשים שנותנים את ההלוואות לא יכולים לגייס את הכסף בעלויות שהבנקים מגייסים את הכסף.

חיליק גוטמן: אסור להם לקבל תוכניות פיקדון, הפקדות או ליצור כל מיני מכשירים פיננסיים כדי לייצר כסף.

חיליק גוטמן: הם יכולים לתת כסף ממקורות עצמיים.

יצחק לוי: מה הנזק המעשי שנגרם מתקנת המיליון?

יצחק לוי: ברור שהסכום עלה בגלל הצורך אצל הציבור לקחת סכום כסף הרבה יותר גבוה מ25 אלף שקלים.

יצחק לוי: מעל ל25 אלף שקלים הכסף לא מעוגן.

יצחק לוי: מכיוון שהמציאות היא שיזדקקו לזה גם בעלי עסקים קטנים, אז סכומים של 100, 125 אלף שקל זה לא דבר ראלי.

יצחק לוי: להעלות מ25 אלף שקל ל50 אלף שקל זה מגוחך.

יצחק לוי: תסביר לנו מה הנזק שנגרם בכך שהעלנו במיליון שקלים.

חיליק גוטמן: היה חוק ואיננו.

יצחק לוי: תסביר לנו מדוע.

חיליק גוטמן: הגופים המלווים אינם יכולים לעמוד בריביות הכל כך נמוכות שנגזרו כאשר אין להם ביטחונות.

חיליק גוטמן: למי ההלוואות מיועדות?

חיליק גוטמן: זה מיועד לאנשים קשיי יום שרוצים לחתן, שנזקקים לטיפול רפואי דחוף.

יצחק לוי: אתה אומר שאם יחד עם המיליון שקלים היינו מגדירים תקרות ריבית אחרות העניין היה מסודר.

חיליק גוטמן: זאת אפשרות אחת.

יצחק לוי: אתה אומר שמגייסי הכספים בסכומים גדולים צריכים לשלם יותר על הכסף.

יצחק לוי: אתה אומר שמכיוון שלכסף יש עלויות גבוהות יותר הם לא יכולים לעמוד בריבית המוגדרת היום בחוק.

יצחק לוי: אתה אומר שיחד עם העלאת התקרה של המיליון צריך להעלות את הריבית באחוזים מסוימים.

חיליק גוטמן: לא פי 22.

יצחק לוי: הסכום הוא הגיוני כי הוא נצרך.

יצחק לוי: אחד שיש לו עסק קטן שמתמוטט צריך חצי מיליארד, 700 אלף.

יצחק לוי: הוא לא יכול עם 50 אלף שקל לעשות משהו.

יצחק לוי: הסכום הוא הגיוני.

יצחק לוי: אתה אומר שזה לא הגיוני עם סכום הריבית.

חיליק גוטמן: התוצאה היא שזה לא מדווח.

חיליק גוטמן: זה לא מסוג הדברים שהם שקופים ומדווחים.

חיליק גוטמן: התוצאה של ההחלטה שהתקבלה לפני 4 חודשים זה ששוק ההלוואות החוץ בנקאיות המפוקח כמעט מת לחלוטין.

יצחק לוי: למי האדם היה פונה לפני אותה תקנה?

חיליק גוטמן: אלינו.

יצחק לוי: איזו ריבית הייתם גובים ממנו?

יצחק לוי: אתה מצייר את העניין כאילו מי שפנה קיבל תנאים טובים גם מעבר.

יצחק לוי: אנשים לא הסתפקו ב25 אלף שקלים גם לפני 4 חודשים.

יצחק לוי: גם לפני 4 חודשים אנשים הזדקקו לסכומים הרבה יותר גדולים.

יצחק לוי: כמה אותן חברות נתנו?

אדם גרוסמן: יש כל מיני ריביות בשוק.

יצחק לוי: כמה חברות יש בחטיבה החוץ בנקאית?

אדם גרוסמן: יש חברה אחת.

יצחק לוי: מדובר בחברת "מיסטר מאני".

יצחק לוי: אני מאוד מעריך אתכם על כך שאתם נכנסים ללשכה ונמצאים במסגרות הכי גלויות והכי חוקיות.

אדם גרוסמן: אם מדברים על ריבית לתקופה של 3 שנים ומעלה, אז מדובר על 22.5% צמוד דולר.

אדם גרוסמן: זה הריבית שלנו.

אדם גרוסמן: לתקופות של כחצי שנה הריביות עומדות על כ30% בשנה.

יצחק לוי: לאיזה סכום?

אדם גרוסמן: השוק המוסדר לא נותן מזה שנים הלוואות קטנות כיוון שאי אפשר לעמוד בריבית הזאת.

אדם גרוסמן: אני לא מדבר על חברות ביטוח, אלא על גוף חוץ בנקאי פרטי כזה או אחר.

יצחק לוי: האם כשאמרת שנתתם 30% בחצי שנה היה משנה מה הסכום?

אדם גרוסמן: לא.

יצחק לוי: מר גוטמן, אמרת שככל שסכום הכסף גדול יותר כך גם העלות של גיוס הכסף גדולה יותר.

חיליק גוטמן: אמרתי שלחברה חוץ בנקאית שאיננה בנק עלות גיוס הכסף היא פי כמה וכמה מאשר לבנק.

יצחק לוי: לא משנה מה הסכום?

חיליק גוטמן: אין קשר לסכום.

אדם גרוסמן: המצגת שהוצגה כאן היא על סכומים שהיו מוגבלים על פי חוק.

אדם גרוסמן: זה כישלון של מערכת האכיפה.

אדם גרוסמן: הייתה הגנה בחוק.

יצחק לוי: עד 25 אלף שקלים.

אדם גרוסמן: נכון.

אדם גרוסמן: בסכומים קטנים התרגיל הוא לעשות את הריבית גבוהה כך שאנשים לא יידעו לחשב.

אדם גרוסמן: זאת הסיבה שעשו את החוק שדיבר על עד 25 אלף שקל.

יצחק לוי: מה ההצעה שלך?

יצחק לוי: אתה מבין שסכום של 25 אלף שקלים הוא לא סכום ראלי.

יצחק לוי: אם החוק מגן רק על 25 אלף שקלים חבל על החוק, אין צורך בו.

אדם גרוסמן: אנחנו כאיגוד לשכות המסחר מציעים להישאר במסגרת של מיליון ולהעלות את אחוז הריבית המקסימאלית.

יצחק לוי: בכמה?

אדם גרוסמן: פי 2.25 מריבית הפיגורים.

אדם גרוסמן: ריבית החוץ הבנקאית היא מלקוחות קשיי גבייה.

יצחק לוי: כמה החוק קובע ריבית לגבי הלוואות עד 25 אלף שקלים?

אדם גרוסמן: אתה מתייחס לריבית הפיגורים החוץ בנקאית.

יצחק לוי: הרגילה, לא הפיגורים.

אדם גרוסמן: יש פה הטעייה מסוימת.

יצחק לוי: נניח שלפני 4 חודשים הייתי בא אליך ומבקש ממך הלוואה.

יצחק לוי: כמה היית קובע לי ריבית לפי החוק?

אדם גרוסמן: יש הבדל מהותי בין דרישה מגוף חוץ בנקאי לגוף בנקאי.

אדם גרוסמן: כאשר הוא מדבר על הריבית הבנקאית זאת אכן ריבית.

יצחק לוי: אני מדבר על החוץ בנקאית.

אדם גרוסמן: כאשר מדברים על ריבית חוץ בנקאית החוק קובע שיש להכליל במסגרת העלות הכוללת של האשראי את כל העלויות שקשורות להלוואה.

יצחק לוי: כמה היית נותן לי?

אדם גרוסמן: 14.7%.

יצחק לוי: אתה אומר שלפני תקנת המיליון החוק קבע 15%.

יצחק לוי: אתה אומר שלאחר שהעלינו את הסכום צריך להעלות את הריבית פי 3, כלומר לקבוע שאפשר יהיה לתת הלוואות ב45% ריבית.

יצחק לוי: זה מה שאתה מציע?

אדם גרוסמן: זאת ההצעה.

אדם גרוסמן: אני מכיר את השוק ופעיל בו כבר 11 שנה.

אדם גרוסמן: אנחנו מכירים אנשים שפונים אלינו לעזרה שמסתבכים עם עבריינים כאלה ואחרים.

אדם גרוסמן: העבריינים לא רוצים את ה40%.

אדם גרוסמן: שמעתי על 10% בחודש.

אדם גרוסמן: זה מטורף.

אדם גרוסמן: זה לשחוט את האדם כלכלית.

אדם גרוסמן: הדברים האלה מתאפשרים כוון שהשוק הזה מנוהל על ידי עבריינים.

אדם גרוסמן: מפרסמים מודעות עם פלאפונים וטלפונים.

אדם גרוסמן: בצורה הזאת מאפשרים לשוק הבלתי חוקי להתקיים.

אדם גרוסמן: אף אחד לא עושה שום דבר.

יצחק לוי: אין סנקציה פלילית.

אדם גרוסמן: צריך לחקור את העניין הזה כי הוא מפורסם בעיתונות.

אדם גרוסמן: אנחנו דרשנו בזמנו מידיעות אחרונות שיפרידו אותנו מהשוק הזה.

אדם גרוסמן: נתקלנו בסירוב כי זה כלכלי לפרסם אותם.

אדם גרוסמן: יש את העניין במסורת היהודית של "לא תינעל דלת בפני לווים".

יצחק לוי: לפי המסורת היהודית הריבית אסורה לגמרי.

אדם גרוסמן: התקנה הזאת היא אסון לצרכנים.

אדם גרוסמן: זה זורק ציבור שלם לזרועות השוק האפור.

יצחק לוי: גם קודם הוא היה שם.

אדם גרוסמן: לא.

אדם גרוסמן: בסכומים גדולים הייתה לו כתובת.

יצחק לוי: המצב לפני 4 חודשים לא היה מצוין.

רונן סולומון: אני אסביר למה אני לא מצליח לגייס יותר מחברה אחת שתיתן הלוואות חוץ בנקאיות.

רונן סולומון: מעל 96% מהעסקים בישראל הם עסקים קטנים ובינוניים.

רונן סולומון: מספר העסקים שפושטים רגל או מגיעים למצב של חדלות פירעון רק הולך וגדל.

רונן סולומון: אין פה כוונה לפגוע בבנקים כי גם הבנקים חברים אצלנו.

רונן סולומון: אנחנו מדברים על שוק אלטרנטיבי, על אנשים שנדחו מהבנקים.

רונן סולומון: היום במתן הלוואה של 15% מקסימאלי, שכוללת את כל העמלות האפשריות, הבנקים מגיעים לפלוס מינוס 20% ריבית.

רונן סולומון: מוסד חוץ בנקאי לגיטימי נאלץ לקחת מקסימום 15%.

רונן סולומון: איך הוא יגייס את ההון?

רונן סולומון: הוא לא מגייס את ההון מבנק ישראל.

רונן סולומון: בואו נשווה כך שגם מוסד חוץ בנקאי יוכל לגייס את ההון מבנק ישראל.

יצחק לוי: זה לא תלוי בסכום, זה תלוי בסכום התקנה.

רונן סולומון: באיחוד האירופי זה פי 2.

רונן סולומון: שליש מההלוואות בארצות הברית הן הלוואות חוץ בנקאיות.

רונן סולומון: גופים לגיטימיים כמו חברות ביטוח הפסיקו.

רונן סולומון: אנשים פונים בלית ברירה לשוק השחור.

רונן סולומון: אנחנו מציעים להקים איזו שהיא ועדה משותפת כדי למצוא איזה שהוא מדד ראלי לגיוס הון.

רונן סולומון: בעיתון יום שישי האחרון מופיעות מודעות שמפרסמות הלוואות חוץ בנקאיות.

רונן סולומון: מפרסמים שם טלפונים סלולאריים כך שאתה אף פעם לא יודע מי זה.

רונן סולומון: ניתנות הבטחות מפה עד הודעה חדשה.

רונן סולומון: אם חס וחלילה הלכת לבית משפט, אז מקסימום יורידו לך לריבית הרגילה.

אליעזר שוורץ: לקח לנו הרבה מאוד זמן עד שכתבנו את המסמך.

אליעזר שוורץ: כשניסינו לדלות נתונים על השוק עצמו אי אפשר היה לקבל נתונים רשמיים.

אליעזר שוורץ: אין גוף אחד שיכול לתת נתונים על היקף המסחר בשוק ההלוואות החוץ בנקאיות.

אליעזר שוורץ: נאלצנו להסתמך בעיקר על כתבות שהתפרסמו בעיתונות.

אליעזר שוורץ: ציינו בהערות שלנו שהמקור הוא עיתונאי.

אליעזר שוורץ: לא בדקנו את האמינות שלו.

אליעזר שוורץ: הבעיה הראשונה הייתה הבעיה של הסכום של 25 אלף שקל.

אליעזר שוורץ: בעיה אחרת שעולה הרבה מפסקי הדין היא חובת הגילוי.

אליעזר שוורץ: החוק מחייב חובת גילוי.

אליעזר שוורץ: חייבים בשלב חתימת החוזה להציג את הריביות.

אליעזר שוורץ: אפשר היום לפרוס לאדם שלוקח הלוואה את החזרי התשלומים עד החזרת ההלוואה כך שביום שהוא לוקח את ההלוואה הוא ידע איך הסכום ייראה.

אליעזר שוורץ: כשבאו לפסול הלוואות בסכומים של מעל 25 אלף שקל הפסילה הייתה על בסיס חובת הגילוי.

אליעזר שוורץ: כשהגילוי לא היה רציני אנשים לא היו יודעים מה הריבית שעומדת לפניהם.

אליעזר שוורץ: גם להיבט הזה צריך להתייחס.

אליעזר שוורץ: צריך למצוא איזו דרך שתחייב את הצגת הנתונים בצורה הרבה יותר פשוטה לאנשים.

אליעזר שוורץ: אדם שרוצה לפנות היום לבנק על מנת לקבל הלוואה יודע איזה בנקים נמצאים.

אליעזר שוורץ: אם אדם רוצה לפנות להלוואות החוץ בנקאיות הוא לא יודע למי לפנות.

אליעזר שוורץ: גם אם לא רוצים לתת רשיונות לכל אדם שעוסק בהלוואות, לפחות שתהיה רשימה מסודרת באחד מהמשרדים של אנשים שעובדים בצורה חוקית.

דודו זקן: אנחנו מצטרפים למשרד המשפטים לגבי העלאת הסכום.

דודו זקן: הרגולציות שאנחנו עושים בכל מה שקשור למחירים ועמלות זה שאנחנו מתייחסים למגזר הקמעונאי ולמשקי הבית ועסקים קטנים.

דודו זקן: הסכום שאנחנו חושבים עליו הוא מעל למיליון.

דודו זקן: הריבית שקובע החוק זה פי שתיים ורבע מהעלות האפקטיבית במגזר השקלי הצמוד.

דודו זקן: העלות האפקטיבית כוללת גם עמלת הקצאת אשראי.

דודו זקן: זה הנתון שאנחנו מפרסמים.

דודו זקן: זה לא ריבית.

דודו זקן: אם אנחנו רוצים לראות בפרספקטיבה של זמן מה קרה, אז מה שקרה במגזר השקלי הממוצע זה שהוא נשאר ממוצע.

דודו זקן: ההרכב של ההלוואות השתנה.

דודו זקן: אם פעם הציבור היה משתמש בעו"ש ביתרת חובה, שהוא המכשיר היקר יותר, אז היום הוא משתמש בו פחות.

דודו זקן: מה שקרה זה שהריביות נמוכות יותר.

דודו זקן: אנחנו חושבים שזה דבר טוב.

דודו זקן: לגבי החשיבה של לשכות המסחר לגייס כסף מבנק ישראל, אז אני לא יודע של מי הרעיון הזה, אבל הוא לא רעיון שהצליח.

דודו זקן: אם חברה מסוימת רוצה לגייס פיקדונות מהציבור או לגייס מבנק ישראל היא צריכה לעמוד באותה רגולציה של בנק, היא צריכה לבקש רשיון מבנק ישראל.

יהודה טברסקי: חלק משמעותי מהשוק של הלוואות חוץ בנקאיות קשור בפשיעה המאורגנת.

יהודה טברסקי: הדוגמה הכי טובה היא הדוגמה של ההימורים.

יהודה טברסקי: יכולת העשייה בתחום ההימורים הבלתי חוקיים נובעת מהיכולת לגייס אשראי בזמן אמת.

יהודה טברסקי: הבעייתיות מבחינתנו היא משני כיוונים.

יצחק לוי: האם אתם יכולים להציע לנו הצעה לגבי סנקציות פליליות בחוק הזה?

יהודה טברסקי: כן.

יהודה טברסקי: אין ספק שהמימוש של חוק הריבית הוא רלוונטי.

יהודה טברסקי: אנחנו מדברים על הלוואות שאינן צמודות, אנחנו מדברים על סנקציה בחוק הריבית שהיא סנקציה מגוחכת.

יהודה טברסקי: עשיתי בדיקה לגבי השימוש בחוק הריבית.

יהודה טברסקי: מצאתי שבמהלך עשרות השנים האחרונות היו 2 תיקים שהגיעו לבית משפט.

מרינה סולודקין: למה במשטרה רק ממליצים?

סגולה אלטמן: אני חושבת שיש מקום להסדיר את הנושא כפי שציינו פה החברים.

סגולה אלטמן: אני מסכימה עם הסכום של מיליון שקלים.

סגולה אלטמן: אני מסכימה עם סגירת אותה ריבית.

סגולה אלטמן: אין שום מקום לקחת פי 2.5 מהריבית המקסימאלית הנהוגה בבנקים.

סגולה אלטמן: המדינה צריכה לפעול באופן כלכלי וסביר.

סגולה אלטמן: המלווים צריכים לעשות חשבון פשוט.

סגולה אלטמן: אני לא ביקשתי מאף מחוקק להכפיל ולשלש את שכר הטרחה שלי בגלל שאני לא עומדת בעלויות שלי.

סגולה אלטמן: הבנקים לא מפסידים, הם מרוויחים משנה לשנה.

סגולה אלטמן: הובעה פה דאגה ללווה המסכן שבא לבקש הלוואה והמלווה עושה לו טובה שהוא נותן.

סגולה אלטמן: הוא לא עושה לו טובה כי זה העסק שלו, הוא רוצה להפיק רווח.

סגולה אלטמן: זה לגיטימי.

סגולה אלטמן: שיהיה לו לבריאות.

אייל אורון: אנחנו מסכימים לדברים שנאמרו בנוגע למיליון שקל ועל כך שצריכה להיות רגולציה.

אייל אורון: אנחנו בפנייה למשרד המשפטים ציינו שאנחנו חושבים שצריך להיות רישוי בנושא של הלוואות חוץ בנקאיות.

אייל אורון: רק באמצעות הכלים האלה תהיה הגנה על הצרכנים.

זאב פלדמן: בנק ישראל הגביל את מסגרות האשראי בהתאם לחוק.

זאב פלדמן: הציבור בישראל נהג לקחת הלוואות שהוא לא היה מסוגל להחזיר אותן.

זאב פלדמן: אנחנו פותחים את הפתח כך שכל אדם יכול לקחת כל סכום בלי שתהיה לו יכולת להחזיר.

זאב פלדמן: אני ועו"ד ברג הלכנו לבדוק במקומות שנותנים את ההלוואות.

זאב פלדמן: גם שם דרשו מאיתנו ערבויות.

זאב פלדמן: כשמגיעים למקום הם מבקשים לרשום את המכונית של הסבתא, את הדירה של הדודה ועוד כהנה וכהנה.

זאב פלדמן: זה לא תמים כמו שזה נראה.

יוסי שטיינברג: המידע שרלוונטי פה זה מידע שמצוי בידי בנק ישראל.

יצחק לוי: השאלה אם אתם חושבים שצריך לערוך פה איזה תיקון בחוק, או שנוח לכם עם המצב כמו שהוא.

יוסי שטיינברג: החקיקה תואמת את הצורה שבה אנחנו רואים את הדברים.

יוסי שטיינברג: לא.

חיליק גוטמן: החוק הזה הפך לאות מתה.

חיליק גוטמן: הוא לא קיים.

חיליק גוטמן: עיקרתם אותו, סירסתם אותו.

רוני נויבאור: חברת הכנסת מרינה סולודקין ביקשה מאיתנו לערוך בירור.

רוני נויבאור: בעקבות העניין פעלנו.

רוני נויבאור: בפעולה שלנו קבענו את הסכום.

רוני נויבאור: חשבנו שזה הסכום הרלוונטי.

רוני נויבאור: הוא היה גם לטעם כל הגורמים המקצועיים.

רוני נויבאור: הריבית היא זו שמקובלת עלינו.

רוני נויבאור: אנחנו לא רואים טעם לשנות אותה.

רוני נויבאור: אולי יהיו כמה שינויים קלים כדי להתאים דברים, אבל לא ברמה שבה מדברים כאן.

רוני נויבאור: צריך לקחת בחשבון שעיקר הפעילות צריכה להיות רגולטורית.

רוני נויבאור: היא לא יכולה להימצא במשרד המשפטים, כיוון שמשרד המשפטים הוא רגולטור מאוד קטן, הוא לא מבין בעניינים פיננסיים.

רוני נויבאור: אנחנו מבקשים לפעול יחד עם משרד האוצר ובנק ישראל על מנת להמשיך את המגמה שהתחילה כרגע.

רוני נויבאור: כמובן שיכול להיות שצריך לקחת בחשבון בתוך השיקולים יצירת שוק אלטרנטיבי לשוק השחור שיאפשר ללקוחות קטנים לקבל הלוואות בריביות סגורות.

סלאח א-דין: הכוונה בשוק ההון היא ליישר קו עם הגופים המוסדיים, עם הדרישות של הבנקים.

מרינה סולודקין: אני מודה ליושב-ראש.

מרינה סולודקין: הישיבה הייתה רצינית.

מרינה סולודקין: לא לעיתים קרובות אני מברכת את משרדי הממשלה, אבל כאן אני חייבת לברך אותם.

מרינה סולודקין: בעקבות הפניות של הציבור לחברי הכנסת ושל חברי הכנסת למשרדי הממשלה יש יוזמות, יש תיקונים.

מרינה סולודקין: זה מאוד חשוב.

מרינה סולודקין: כד"ר לכלכלה אני מבינה שזה עניין ספציפי שצריך לאזן בין ההגנה של הלקוחות לרווחים של החברות החוץ בנקאיות.

מרינה סולודקין: אני מצפה מהמשרד לביטחון פנים שייזום יוזמות, חוקים ותיקונים ממשלתיים.

מרינה סולודקין: הציבור פונה אלי ואומר שיש סחיטה באיומים.

מרינה סולודקין: אני מבינה שבמשטרה יושבים בחיבוק ידיים ומחכים למישהו במדינה שייעשה את כל העבודה השחורה.

מרינה סולודקין: אני מבקשת להמשיך את הדיון.

מרינה סולודקין: אני מבקשת לשמוע את ההצעות החדשות בנושא של תקרת הריבית, זכויות של הצרכן, שקיפות ורשיון של חברות חוץ בנקאיות.

מרינה סולודקין: אם במשטרה ישתקו לגבי חברות בשוק השחור, אז לא תהיה מדינת חוק.

מרינה סולודקין: אני יודעת איך מתדרדרים למצבים בהם אין במדינה חוק וסדר.

יצחק לוי: כולנו מסכימים שהחוק היום לא ממלא את תפקידו.

יצחק לוי: לדעתי זה לא קשור לתקנה שלפני 4 חודשים.

יצחק לוי: גם לפני 4 חודשים החוק לא מילא את תפקידו.

יצחק לוי: השוק האפור והשחור פורח, אין מי שעוצר אותו, אנחנו לא מצליחים להגיע לאותו ציבור שמגיע ונופל בצורה מאוד חמורה, אין סנקציות פליליות וכן הלאה.

יצחק לוי: אנחנו נקיים ישיבה נוספת בתחילת כנס הקיץ.

יצחק לוי: אני מבקש ממשרד המשפטים שבמשך התקופה הזאת ירכז צוות בהשתתפות האוצר, בנק ישראל והמשרד לביטחון פנים.

יצחק לוי: הצוות צריך להתייחס לגובה הריבית ולגובה הסכום.

יצחק לוי: יכול להיות שגם מיליון לא מספיק.

יצחק לוי: דבר שני שצריך להתייחס אליו זה רגולציה ופיקוח.

יצחק לוי: הדבר השלישי זה נושא השקיפות כלפי הקליינט וכלפי הציבור.

יצחק לוי: שני הדברים האלה מאוד נחוצים.

יצחק לוי: שקיפות לכל הפעילות הרגולטיבית ולפיקוח שיהיה.

יצחק לוי: הדבר הרביעי זה סנקציות פליליות.

יצחק לוי: אלו ההתייחסויות שנרצה לשמוע בעוד 7 חודשים.

יצחק לוי: אנחנו חושבים שזה זמן מספיק כדי שהממשלה תבוא עם עבודה ותדווח לוועדה על העניינים האלה.

יצחק לוי: לפי זה נתקדם.

יצחק לוי: אני אציע ליושב-ראש הוועדה להמשיך ולפקח על ההתקדמות של תיקוני החקיקה והתקנות כדי להתקדם בהסדרת נושא ההלוואות החוץ בנקאיות.