ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 302, 2007-10-08 11:00

דוד רותם: הצעת דר הדין הפלילי (תיקון –הודעה על הגשת ערר), התשס"ז-2006 עברה בקריאה טרומית.

דוד רותם: אנחנו בהכנה לקריאה ראשונה.

יצחק לוי: ההצעה התקבלה בכנסת בהסכמת הממשלה.

יצחק לוי: אנחנו באים לתקן דבר מובן.

יצחק לוי: הרבה פעמים קורה במערכות שלנו שאדם לא יודע מה גורלו של התיק.

יצחק לוי: אנחנו רוצים להסדיר את זה.

יצחק לוי: אנחנו רוצים למסור לו בצורה מסודרת הודעה על הגשת הערר.

יצחק לוי: זה תיקון קל ונחוץ.

דוד רותם: בחלק אני מסכים איתך, בחלק אני לא מסכים איתך.

דוד רותם: במדינת ישראל חקירה יכולה להימשך 10 שנים מבלי שאדם ידע מה עם התיק שלו.

דוד רותם: זה שאדם לא יודע אם התיק נסגר או לא נסגר.

דוד רותם: .

יצחק לוי: הוגש ערר.

דוד רותם: פה מדובר במקרה שנסגר התיק והמתלונן הגיש ערר.

דוד רותם: למה אני צריך לדעת מזה?

דוד רותם: למה זה מעניין אותי?

דוד רותם: זה לא עניין שאני מנהל הליכים אם יקבלו את הערר או לא, אלא אם כן אתה רוצה לפתוח הליך קדם משפטי.

יצחק לוי: הודיעו לו שנסגר התיק.

דוד רותם: אתה מדבר רק על מקרה שהודיעו לאיש שהתיק נסגר.

יצחק לוי: אם אדם לא יודע כלום, אז הוא לא יודע כלום.

יצחק לוי: לפעמים יש חקירות סמויות.

דוד רותם: אתה מדבר על מצב שנפתחה חקירה, הודיעו לי שסגרו את התיק ואחר כך הוגש ערר.

דוד רותם: אפשר לקבוע שלא תישלח הודעה על סגירת תיק אלא לאחר שעברו 60 יום מהמועד שבו ניתן להגיש ערר.

דוד רותם: בזה היית מגן על כולם.

אפרת רוזן: זה יכול לפגוע בחשוד.

דוד רותם: איך זה יכול לפגוע בחשוד?

אפרת רוזן: החשוד רוצה לדעת שסגרו את התיק.

אפרת רוזן: הוא לא צריך לחכות 60 יום.

אפרת רוזן: חבר הכנסת לוי מבקש לקבוע חובת הודעה על עצם הגשת הערר למי שהיה חשוד, חובת הודעה על ההחלטה בערר לחשוד וחובת הודעה על ההחלטה בערר למתלונן.

אפרת רוזן: הדין היום לא קובע חובת הודעה על ההחלטה למתלונן, זולת במקרים שמדובר בעבירות מין חמורות מסוג פשע.

אפרת רוזן: המטרה של הערר שקבוע היום בסעיף 64 לחסד"ק הוא לתת למי שפתח את התיק את האפשרות לערער אחרי הסגירה שלו.

אפרת רוזן: זה לא משנה מה הייתה עילת הסגירה, אם זה חוסר עניין לציבור, אין מספיק ראיות או חוסר אשמה.

אפרת רוזן: היום יש מספר הודעות במהלך ההליך הפלילי.

אפרת רוזן: זה לא נכון שלא מודיעים בכלל.

אפרת רוזן: מודיעים לחשוד ולמתלונן על עצם סגירת התיק, על תוצאות הערר בעבירות מין חמורות למתלונן.

אפרת רוזן: אם כל התנאים שווים ראוי לשאוף ליידוע מקסימאלי של אדם על הליכים שמתנהלים ברשות בענייניו, במיוחד כשמדובר בהליך פלילי.

אפרת רוזן: יש בעייתיות מסוימת בהודעה לחשוד על עצם הגשת הערר.

אפרת רוזן: אני חושבת שנכון ליידע אותו בדיעבד כשההחלטה מביאה לאיזה שהוא שינוי בעניינו.

אפרת רוזן: צריך לחשוב מה תכלית ההודעה.

יצחק לוי: שיתכונן.

אפרת רוזן: אנחנו לא נותנים לחשוד בשלב הזה שרק מוגש הערר איזו שהיא זכות להביע את עמדותיו.

אפרת רוזן: לא מדברים על שימוע.

אפרת רוזן: עצם הגשת הערר זה שלב מאוד מקדמי.

אפרת רוזן: יכול להיות שזה ייצור ציפייה אצל מי שהיה חשוד לגבי זה שהוא יוכל עכשיו להיות צד להליך הפלילי ולהביע את עמדתו.

רחל הלמן: הוא גם לא צד לתלונה.

יצחק לוי: זה אומר שהתיק לא נסגר.

דרורה נחמני-רוט: העמדה הראשונית שלנו הייתה שאנחנו לא רוצים להרחיב את חובת היידוע שחלה לגבי פשעים.

דרורה נחמני-רוט: יש צו של שר המשפטים שהוציא עבירות אלימות ומין בתוך המשפחה.

דרורה נחמני-רוט: לא רצינו להרחיב את חובת היידוע בנושא הזה, כי ברגע שאנחנו מודיעים על הגשת כל ערר אנחנו באופן אוטומטי מרחיבים.

דרורה נחמני-רוט: יש לנו כ2000 עררים בפרקליטות המדינה בשנה.

יצחק לוי: כמה עררים מתקבלים מתוך 2000 תיקים?

דרורה נחמני-רוט: פחות מ10% מתקבלים.

דרורה נחמני-רוט: אנחנו מציעים לא להרחיב את חובת היידוע שלא לצורך.

דרורה נחמני-רוט: אנחנו חושבים שבמקרים שיש ערר ואין שום שינוי בהחלטה לא צריך להודיע.

דרורה נחמני-רוט: רצינו לצמצם את ההיקף ולהתעסק רק עם פשעים ועוונות, לא להיחשף לחטאים.

דרורה נחמני-רוט: חטאים זה בדרך כלל בעבירות תעבורה, בעבירות קנס.

יצחק לוי: אני מסכים שזה לא יהיה באופן אוטומטי, אלא רק לגבי עררים שיש בהם שינוי בתיק.

יצחק לוי: חשוב לי שאדם ידע שמדובר בדברים שמפריעים לו בקבלת עבודה.

אפרת רוזן: בכמה מקרים מדובר על חטאים?

דוד רותם: את החטאים צריך להוציא מהעניין.

אפרת רוזן: חבר הכנסת לוי, דיברת קודם על זה שאתה מסכים שזה רק אם הערר גורם לשינוי בהחלטה.

אפרת רוזן: משרד המשפטים מציע שיהיה מדובר בשינוי עילת הסגירה או בהחלטה להגיש כתב אישום.

אפרת רוזן: משרד המשפטים מציע להוסיף את 65ב - "יידוע על הגשת ערר והודעה בדבר תוצאותיו בעבירות עוון ופשע (א) בטרם תתקבל החלטה על הגשת כתב אישום בעקבות הגשת ערר בעבירה מסוג פשע או עוון, יודיעו הגורם המוסמך לקבל החלטה כאמור לחשוד על הערר שהוגש ועל האפשרות כי יוגש נגדו כתב אישום, אלא אם החליט הגורם המוסמך לקבל החלטה בערר או פרקליט מחוז או ראש יחידת התביעות, לפי הענין, כי קיימת מניעה לכך".

אפרת רוזן: אולי לקראת קריאה שנייה ושלישית כדאי להבהיר מה המניעה הזאת.

נחמה זוסמן: נניח שהוגשה תלונה למשטרה, התיק נחקר ונסגר מחוסר ראיות.

נחמה זוסמן: נשלחות 2 הודעות, האחת למתלונן ואחת לחשוד.

נחמה זוסמן: למתלונן יש אפשרות על פי סעיף 64 להגיש ערר.

נחמה זוסמן: התיק מגיע עם המלצת המשטרה למחלקת עררים בפרקליטות המדינה.

נחמה זוסמן: נניח שמחלקת עררים בפרקליטות המדינה בודקת וסבורה שיש יסוד לקבל את הערר.

רחל הלמן: אני מבינה שהפרקליטות בודקת את הערר בחשאיות ושלא בידיעתו.

רחל הלמן: .

דרורה נחמני-רוט: תמיד היא עושה את זה כך.

רחל הלמן: הפרקליטות משחררת את עצמה מהטרדות ומכל הפרעה מצד החשוד.

רחל הלמן: עצם ההחלטה שעומדת להתקבל בערר היא השלמה של החקירה.

רחל הלמן: המתלוננת – מבחינתי זאת רק מתלוננת – מוסיפה לפעמים ראיות חדשות.

רחל הלמן: מה שמחויב מההחלטה הזאת זה חידוש החקירה.

רחל הלמן: המתלוננת לא משוחררת מאותם חששות שבדרך כלל ישנם מצד החשוד.

דוד רותם: ממה את חוששת?

דוד רותם: התקבל ערר וזה חזר להשלמת חקירה.

דוד רותם: מה את רוצה?

דוד רותם: שהחשוד לא ידע שמשלימים את החקירה?

אפרת רוזן: הוא ידע רק על שינוי עילת סגירה או הגשת כתב אישום.

יצחק לוי: החשוד בעוון או בפשע יודע שהגישו נגדו תלונה.

יצחק לוי: מדובר על כך שהוא יודע.

יצחק לוי: אם התיק נסגר מודיעים לו על כך.

יצחק לוי: אם אחרי שבועיים מגישים ערר והפרקליטות מחליטה לסגור ולא לקבל את הערר, אז אין בעיה, לא צריך להודיע לו.

יצחק לוי: אם הפרקליטות רואה את הערר ומחליטה להגיש נגדו כתב אישום, אז היא מודיעה לו.

יצחק לוי: הדבר האמצעי הוא אם הפרקליטות פותחת מחדש את החקירה.

יצחק לוי: זו לא החלטה מהירה.

יצחק לוי: נניח שהערר מצריך חקירה נוספת.

יצחק לוי: אני לא חושב שצריך להודיע לו.

דוד רותם: אנחנו מסכימים על זה.

דרורה נחמני-רוט: רק בצמתים של סיכוי לשינוי החלטה נודיע לו.

אפרת רוזן: סעיף קטן (ב) מתייחס לשינוי עילת סגירה: "התקבלה החלטה בעקבות הגשת ערר בדבר שינוי עילת סגירת תיק נגד החשוד, תימסר לו על כך הודעה".

אפרת רוזן: אני מציעה את הסיפא להחליף בלהפנות לסעיף 62ב.

נחמה זוסמן: חשבנו על זה, אבל זה לא מתאים עד הסוף.

אפרת רוזן: האם המהות היא שהחשוד יהיה רשאי לפנות לבקש לשנות את עילת הסגירה ושתיק שנסגר מחוסר אשמה יימחק?

דוד רותם: זה לא מה שכתוב פה.

דרורה נחמני-רוט: נניח שהתיק נסגר מחוסר אשמה.

דרורה נחמני-רוט: זה מאוד טוב לחשוד.

דרורה נחמני-רוט: בא המתלונן ואומר שיש ראיות.

דרורה נחמני-רוט: מחלקת העררים והמשטרה בודקת את טענותיו של המתלונן ומוצאת שעילת הסגירה לא נכונה.

דרורה נחמני-רוט: זה לא חוסר אשמה אלא חוסר ראיות.

דרורה נחמני-רוט: שינוי העילה היא לרעתו.

דרורה נחמני-רוט: העילה של חוסר ראיות לא נוחה כל כך לחשוד, לכן צריך להודיע לו.

דרורה נחמני-רוט: זה נוסח הסעיף.

אפרת רוזן: צריך להודיע לו גם אם שינוי עילת הסגירה היא לטובתו.

דרורה נחמני-רוט: הבאתי דוגמה לרעתו כדי שהוא יבין את המשמעות.

דוד רותם: הסעיף הזה לא במקום.

דוד רותם: סעיף (א) מדבר על ערר שהוגש על ידי המתלונן.

דוד רותם: האם אנחנו מאפשרים למתלונן להגיש ערר על עילת הסגירה?

דרורה נחמני-רוט: לא.

דוד רותם: האם אנחנו מדברים על כך שבמסגרת ערר שהוא הגיש מחליטים לשנות?

דרורה נחמני-רוט: נכון.

דוד רותם: סעיף (ב) לא מנוסח טוב.

יצחק לוי: הנוסח צריך להיות כך: "הוגש ערר ובעקבותיו התקבלה החלטה לשינוי עילת הסגירה".

אפרת רוזן: (ג) אין באמור בסעיף זה כדי לשנות מהוראות סעיף 60א.

אפרת רוזן: 60א זה ההוראות בדבר יידוע לגבי זכות השימוע.

אפרת רוזן: (ד) (1) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על סוגי עבירות שקבע שר המשפטים לפי הוראות סעיף 60א(ט).

אפרת רוזן: (2) שר המשפטים, באישור ועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע סוגי עבירות נוספים שלגביהם לא יחול סעיף קטן (א).

אפרת רוזן: (2) תיקון סעיף 65א.

אפרת רוזן: האור בו יסומן (ב), ולפניו יבוא: "(א) הגורם המוסמך להחליט בערר יודיע למתלונן על החלטה בערר לפי סעיף 64."

רחל הלמן: אני לא מבינה מה התכלית של (א).

רחל הלמן: כשמדובר בפשע יש לחשוד הזכות לדעת שעומדים להגיש נגדו כתב אישום כי נותנים לו זכות שימוע.

רחל הלמן: הסעיף הזה מיותר, משום שיש לנו את הסעיף האחר שאומר שזה שעומדים להגיש נגדו כתב אישום בפשע מקבל הודעה.

רחל הלמן: יש פה תוספת שמדברת על כך שגם מי שחשוד בעבירה שהיא עוון ידע לפני הגשת כתב אישום.

אפרת רוזן: אין חפיפה בין 60א לזה.

רחל הלמן: לא צומחת לו מזה שום זכות.

רחל הלמן: הוא מקבל את המידע הזה קצת קודם, אבל התכלית של הקצת קודם לא ברורה.

גיל שפירא: הייתה חקירה נגד אדם.

גיל שפירא: עננה הייתה מעל ראשו.

גיל שפירא: היא הוסרה.

גיל שפירא: היום הוא הולך להגיש מועמדות למשרה ציבורית.

גיל שפירא: אחרי חודשיים העננה הזאת חוזרת.

גיל שפירא: הוא צריך לדעת מזה, כי אולי זה ישנה את מהלכיו, אולי הוא לא יעשה צעדים מסוימים, אולי הוא לא יקנה דירה חדשה.

רחל הלמן: התיק יכול להיפתח בלי קשר לערר.

רחל הלמן: התיק יכול להיפתח מהרבה סיבות אחרות.

רחל הלמן: החשוד נמצא באפלה.

דוד רותם: אומר הרב לוי בהצעת החוק שלו שהוא רוצה עד כמה שאפשר לפזר את האפלה.

יצחק לוי: אפשר להרחיב.

יצחק לוי: יש הבדל בין המצב שכבר הודיעו לאדם שהתיק נסגר, למצב שבו נפתחה חקירה מחדש.

יצחק לוי: יכול להיות שיש מקום להודיע, אבל אני לא עוסק בזה עכשיו.

יצחק לוי: זה רעיון להצעת חוק פרטית נוספת.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 החוק עבר לקריאה ראשונה הישיבה נעולה.