ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 299, 2007-09-24 09:30

מנחם בן-ששון: רבותי, ברוכים הבאים, אני מבקש לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מנחם בן-ששון: בחוק הקאדים אנחנו מבקשים לעשות שני דברים, קודם לאחד ואחר כך לחוקק, או ההיפך.

איתמר גלבפיש: אולי אדוני רוצה להציג את הצעת החוק שלו?

מנחם בן-ששון: אני כמעט מנוע מזה, משום שיש היבט אתי שיושבי-ראש ועדה לא מקדמים הצעות חוק שלהם.

מנחם בן-ששון: אומנם הצעת החוק כבר יושבת חצי שנה, אבל כיוון שבמקרה הזה יש עוד שני חברי כנסת והצעת חוק ממשלתית, הצטרפנו, אז משרד המשפטים יאמר את דברו בקצרה.

מנחם בן-ששון: נתקדם ונצביע.

מיכל כהן: הצעת החוק הממשלתית, כמו גם הפרטיות, מציעה להחיל על מערכת בתי הדין השרעיים הסדר זהה או דומה לזה שנחקק בהקשר של שופטים ושל דיינים בנושא הסמכה לקבוע כללי אתיקה, והקמת ועדת אתיקה שתדון בפניות מוקדמות של קאדים בשאלות של אתיקה.

מנחם בן-ששון: באופן כללי אמרת את הדבר, אנחנו רוצים לציין שהשלמנו את המהלכים בבתי המשפט, השלמנו את המהלכים בבתי המשפט הרבניים, פורסמו כללי אתיקה שנחתמו על ידי נשיאת בתי המשפט.

מנחם בן-ששון: אני לא יודע אם פורסמו כללי אתיקה חתומים על ידי הדיינים.

מיכל כהן: על ידי הדיינים עדיין לא.

מנחם בן-ששון: אני צריך לדבר על זה עם הראשון לציון, סיכמתי איתו שזה יהיה.

מנחם בן-ששון: דיברנו בזמנו בשיחה בינינו לפני שהלכנו אל המהלך, והנה, עכשיו אנחנו נמצאים בו.

איתמר גלבפיש: הציגה הממשלה את הצעת החוק שלה.

איתמר גלבפיש: על שולחן הוועדה נמצאות כיום שלוש הצעות חוק.

איתמר גלבפיש: אחת, הצעת החוק הממשלתית, ועוד שתיים, האחת של חברי הכנסת מנחם בן-ששון ויצחק לוי, והאחרת של חבר הכנסת משה גפני.

יצחק לוי: צריך להפוך את הסדר.

דוד רותם: יצחק לוי ומנחם בן-ששון.

איתמר גלבפיש: צודקים.

יצחק לוי: חברי הכנסת הגישו קודם, לממשלה לא היה נעים, אז גם היא הגישה.

איתמר גלבפיש: חבר הכנסת גפני גם התרעם על כך באחת הישיבות האחרונות.

איתמר גלבפיש: ובכן, מונחות שתי הצעות החוק הפרטיות והצעת החוק הממשלתית.

איתמר גלבפיש: הצעות החוק הפרטיות עברו קריאה טרומית במליאה, הצעת החוק הממשלתית, כמובן, עברה קריאה ראשונה והגיעה לכאן.

איתמר גלבפיש: יש הבדל אחד מהותי בין הצעות החוק הפרטיות לבין ההצעה הממשלתית, והוא, שהצעת החוק הממשלתית עוסקת רק בבתי הדין השרעיים, בעוד שהצעות החוק הפרטיות, כפי שאושרו במליאה בקריאה הטרומית, מטפלות גם במערכת בתי הדין הדרוזיים וקובעת הסדר דומה.

איתמר גלבפיש: ראשית, אם אכן תחליט הוועדה ללכת לקביעה של מנגנון כזה רק בבתי הדין השרעיים, הייתי שמח לשמוע את הנימוקים ואת עמדת משרד המשפטים לגבי ההצעה ככלל לגבי בתי הדין הדרוזיים.

מיכל כהן: הסיבה שכללנו בהצעת החוק רק את בתי הדין השרעיים היא לא סיבה משפטית, ואנחנו לא סבורים שמערכת בתי הדין הדרוזים פטורה מכפיפות לכללי התנהלות ראויים.

מיכל כהן: הסיבה מעשית, והיא נובעת ממיעוט הקאדים במערכת בתי הדין, סך הכול יש רק שלושה קאדים מד'הב במערכת בתי הדין הדרוזיים.

מיכל כהן: ניסינו למצוא כל מיני אלתורים שיאפשרו, הן הסמכה לקביעת כללי האתיקה, הן כינון ועדה, אבל הגענו למסקנה שזה קשה מדי, ולעת הזאת סברנו שאפשר לוותר על החלת ההסדר הזה בהקשר של בתי הדין הדרוזיים.

מורן סבוראי: אני מטעם נציגות תלונות הציבור על שופטים.

מורן סבוראי: עולה על דעתי, שאם כבר חושבים על הסדרים שיגעו בכל חלקי הרשות השופטת, צריך גם לחשוב מתישהו על שופטים צבאיים משפטיים, שגם נתונים לסמכות שלנו--

דוד רותם: הם לא נתונים לסמכות שלנו.

דוד רותם: זה בוועדת החוץ והביטחון.

מורן סבוראי: --ובתי הדין הנוצריים, שהם לא ממלכתיים.

מנחם בן-ששון: תודה, גברתי.

מנחם בן-ששון: לגבי הנוצרים, נתנו דעתנו בזמנו, ואמרנו שאנחנו לא בשלים.

מנחם בן-ששון: חשבנו שאנחנו בשלים לגבי הדרוזים ושמעתם את ההערה, צריך למצוא נוסחה כלשהי, סבירה.

מנחם בן-ששון: לגבי בתי הדין הצבאיים הדברים נראים לי, אני יכול לומר רק באירוניה, שאני מניח שייקחו את זה אחר כך לדיון בוועדת קישוט.

מיכל כהן: לגבי בתי הדין הצבאיים, בעבר חשבנו על העניין הזה ולא עשינו את זה במסגרת הזאת מהטעם, שיש הבדלים משפטיים מובהקים בינם לבין נושאי המשרה השיפוטיים שבהם כן דנו.

מיכל כהן: שופטים צבאיים כפופים להיררכיה הצבאית- - -

דוד רותם: לדין המשמעתי הצבאי ולא להיררכיה הצבאית.

מיכל כהן: אנחנו עוסקים פה בהקשר המשפטי, ולכן הכפיפות היא קצת שונה.

מיכל כהן: המסגרת היא חוק השיפוט הצבאי, ועדת חוץ והביטחון תדון בזה.

מיכל כהן: לא שכחנו, זה אחד המהלכים הבאים.

מיכל כהן: הצבא נמצא איתנו בקשר.

יצחק לוי: כמה בתי דין שרעיים יש?

איאד זחאלקה: יש 12 תקנים.

איאד זחאלקה: עכשיו יש שמונה מכהנים, וועדת מינויים אמורה להיכנס באמצע אוקטובר למלא את התקנים.

יצחק לוי: כמה תקנים יש אצל הדרוזים?

דוד רותם: שלושה.

יצחק לוי: השאלה, אם שלושה זה שלושה תקנים או שזה תקן חסר?

איאד זחאלקה: אצל הדרוזים יש חמישה תקנים, יש תקן פנוי בבית הדין לערעורים ועוד תקן אזורי פנוי.

איתמר גלבפיש: לפי החוק צריכים להיות שלושה קאדים מד'הב בבית הדין הדרוזי לערעורים, ושלושה בבית הדין- - -

איאד זחאלקה: שניים.

איתמר גלבפיש: לפי החוק, המותב הוא שלושה בכל ערכאה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, האם אתה מבין את הקושי לחוקק כלפי הדרוזים?

מנחם בן-ששון: בינתיים.

יצחק לוי: לו היו כל התקנים, הייתם מסכימים לחקיקה?

יצחק לוי: נניח שהיו שישה?

מנחם בן-ששון: אני לא בטוח שהיינו רוצים.

מנחם בן-ששון: אתה צריך נוכחות שנותנת מרחב לאלה שפוסקים ולאלה שמתנהגים על פי הכללים, כי הרי זה גם המוסד שבפניו מגדירים ומקבלים שאלות להתנהגות.

מנחם בן-ששון: תאר לך, כשיש לבית הדין התלבטות הוא שולח אל עצמו שאלות איך להתנהג.

מנחם בן-ששון: צריך לחשוב על מסגרת אלטרנטיבית.

יצחק לוי: שאלתי על שישה.

דוד רותם: זה שלושה ושלושה.

מנחם בן-ששון: הרב לוי, לדעתי, צריך לחשוב על מסגרת אלטרנטיבית ולהציע אותה.

מנחם בן-ששון: אם תפיסתנו היא שכללי אתיקה נקבעים על ידי הגוף שחי את כללי האתיקה לאחר מכן, שלושה ושלושה, או שישה, זה עדיין גוף מצומצם.

דוד רותם: אפשר לקבוע שהם יקבעו את כללי האתיקה, אבל הדיון ייעשה בפני הנציבה.

מנחם בן-ששון: החרגת אותם מכל הערכאות המשפטיות.

דוד רותם: הם שישה.

דוד רותם: מה אפשר לעשות?

מנחם בן-ששון: לשוחח איתם.

יצחק לוי: זה בין כך בפני הנציבה, לא צריך חקיקה מיוחדת.

דוד רותם: אני רוצה לקבוע את כללי האתיקה, לנציבה אין כללים.

דוד רותם: מה שקורה, שאם לנציבה אין כללים, נוצר מצב כאילו לכל האחרים יש כללים והם יכולים לעשות מה שבא להם.

דוד רותם: צריך לקבוע כללי אתיקה כמו פה, נשיא בית הדין לערעורים עם ההרכבים שלו יקבע את כללי האתיקה.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת רותם, יש לנו בעיה, בינינו לבין עצמנו כחברי כנסת.

מנחם בן-ששון: אנחנו צריכים למצוא דרך לפתרון שנכונה מבחינת המהלך וממלאת את התוכן.

יצחק לוי: צריך לעשות את זה יחד איתם.

מנחם בן-ששון: זה המשפט שעמדתי לומר.

מנחם בן-ששון: כמו שעשינו בזמנו, ושוחחנו איתם, נחזור ונשוחח איתם.

מיכל כהן: היעדרו של מנגנון אתי של ועדת האתיקה, בעצם של כללים, אין משמעו היעדרה של כפיפות לכללי התנהגות ראויים ולנציבה לתלונות הציבור.

דוד רותם: יש נציבה, אבל זה לא אותו דבר.

מנחם בן-ששון: בדוח הנציבה לא היו תלונות שם.

מיכל כהן: נכון, אין בפועל בעיות.

מנחם בן-ששון: בדוח הנציבה היתה תלונה אחת או שתיים על בתי הדין השרעיים.

מורן סבוראי: רק מ-2004.

יצחק לוי: מה נפח הפעילות של בתי הדין הדרוזים?

דוד רותם: כמה תיקים יש בבתי הדין הדרוזים בשנה?

איאד זחאלקה: מעט.

דוד רותם: מה זה מעט?

איתמר גלבפיש: מאות.

דוד רותם: אין מאות.

מנחם בן-ששון: סיימנו את הדיון, אנחנו משאירים את זה לפעם אחרת.

מנחם בן-ששון: אני חושב שנצטרך חקיקה מיוחדת.

איתמר גלבפיש: הנוסח לדיון מונח בפניכם.

איתמר גלבפיש: מבחינת תוכן ההצעות, לפני שאני אקרא את הסעיפים, יש הבדל אחד מהותי בין ההצעה הממשלתית לבין ההצעות הפרטיות, והוא, לעניין הרכב חברי ועדת האתיקה.

מנחם בן-ששון: מתי אנחנו עושים את האיחוד?

איתמר גלבפיש: נקבל החלטה על האיחוד, ולאחר מכן נחליט על הנוסח, זה לא כל כך משנה, אפשר גם לפני.

משה גפני: צריך לעשות פיצול ואיחוד.

איתמר גלבפיש: הפיצול יעכב אותנו.

מנחם בן-ששון: אם נניח את עניין הדרוזים, אז לא נצליח לתקן.

משה גפני: למה להניח?

משה גפני: תפצל.

איתמר גלבפיש: אני לא יכול לאחד לפני שאנחנו מפצלים, ולפי הבנתנו את התקנון, קודם נדרשת החלטה על פיצול במליאת הכנסת, ולאחר מכן הוועדה תצטרך להתכנס שוב ולאחד.

איתמר גלבפיש: אין לי מה לפצל, כי אין לי הצעה מפוצלת לאחד.

איתמר גלבפיש: אני צריך קודם לפצל כדי שלדרוזים תהיה הצעה אחת זהה, והשאר עם הצעה אחת, ולאחר מכן להביא למליאה כדי שתאשר את הפיצול, ואז לחזור לכאן ולאחד.

איאד זחאלקה: הצעת החוק של הקאדים עברה בקריאה ממשלתית?

איתמר גלבפיש: ודאי.

איאד זחאלקה: אנחנו יכולים להמשיך בדיון לקראת הקריאה השנייה.

איתמר גלבפיש: ודאי, נאחד.

מנחם בן-ששון: מבחינת הסדר, כולנו יודעים שהצעות החוק הפרטיות קדמו להצעות הממשלתיות.

משה גפני: למה שלושת חברי הכנסת – יושב-ראש הוועדה, הרב לוי ואני תמיד מצטרף – כאשר הבאנו כללי אתיקה לשופטים, גם הממשלה הזדרזה להביא כללי אתיקה לשופטים?

משה גפני: למה כאשר הבאנו כללי אתיקה לקאדים, גם הממשלה הזדרזה להביא כללי אתיקה לקאדים?

משה גפני: וכשהבאנו כללי אתיקה לדיינים למה לא הזדרזתם להביא כללי אתיקה לדיינים?

יצחק לוי: הסיבה, שבדיוק החליפו שר.

מנחם בן-ששון: השר רמון אמר שהוא רוצה להביא הצעה.

משה גפני: היתה ממשלה.

מנחם בן-ששון: ממשלה היתה, אבל היתה בעיה של שרים.

מנחם בן-ששון: הרב גפני, למיטב זכרוני, ואני לפחות זוכר את הדיון במליאה, אחרי שהכרזתי שכוונתי לסגור את הפער במהירות – אגב, הרב עמר עדיין לא חתם על כללי אתיקה – אמר אז שר המשפטים, שכוונתו להביא הצעה ממשלתית.

מיכל כהן: למיטב ידיעתי, הנושא של שופטים עלה ביוזמת הממשלה, לא ביוזמת הכנסת.

מנחם בן-ששון: הכנסת היתה הראשונה.

משה גפני: החוקים שעברו היו מהצעות חוק פרטיות, והממשלה הצטרפה.

מנחם בן-ששון: לשלושתם.

משה גפני: בקאדים גם כן הממשלה הצטרפה.

מנחם בן-ששון: בשופטים הייתי ראשון, זה החוק הראשון שהעברתי בחיי.

משה גפני: בקאדים, גם יפה שהממשלה הצטרפה אחרי שהגשנו הצעה.

מנחם בן-ששון: הרב גפני, שאלתך נשארת תלויה בחלל.

דוד רותם: התשובה מאוד פשוטה, הרב גפני, כאשר מגישים הצעת חוק בנושאים רציניים, מזדרזת הממשלה להגיד: רבותי, מכיוון שזה נושא רציני, ראוי שהממשלה תחוקק, לגבי הדיינים, מאחר ויש כללי אתיקה ולא צריך חקיקה לצורך כללי האתיקה של דיינים, אז הממשלה אמרה, חברי הכנסת רוצים, שישחקו עם זה.

דוד רותם: ..

משה גפני: מה שמשונה לי, שכולכם מזדרזים להגן העל הממשלה.

דוד רותם: כי אני חולק עליך באופן נחרץ אם צריך כללי אתיקה.

משה גפני: למה לא הביאו כללי אתיקה לדיינים?

מיכל כהן: הנה, זה החוק שעבר.

מיכל כהן: לגבי הדיינים החוק נחקק.

איתמר גלבפיש: הוא שואל אם זו הצעה ממשלתית או פרטית?

משה גפני: לא הובאה למליאה הצעת חוק של הממשלה.

משה גפני: בהצעות החוק לדיינים עברו רק הפרטיות.

מיכל כהן: סליחה, אדוני, עברה הצעת חוק של הממשלה.

דורית ואג: החוק הוא מיזוג של הצעת החוק הממשלתית והצעת החוק הפרטית.

איתמר גלבפיש: (קורא סעיף 16א מהנוסח לכללי אתיקה לקאדים.

איתמר גלבפיש: הנוסח מצורף בסוף הפרוטוקול) הנוסח הזה הוא נוסח שאושר לחוק בתי המשפט וחוק הדיינים.

איתמר גלבפיש: (קורא סעיף 16ב(א) מהנוסח לכללי אתיקה לקאדים.

איתמר גלבפיש: הנוסח מצורף בסוף הפרוטוקול) אני אמליץ לקבל את גרסה ב' בפסקה (2).

איתמר גלבפיש: הכוונה בפסקה (2) של בית הדין השרעי הרגיל ולא של בית הדין השרעי לערעורים.

מנחם בן-ששון: שלא תהיה ערכאה מעל.

איתמר גלבפיש: שלא יהיה מצב שבו מכהן יושב-ראש ועדה, קאדי בית דין ערעורים מכהן בפועל ואיתו ביחד כביכול מישהו בכיר ממנו.

איתמר גלבפיש: ההסבר לזה מופיע כאן מצד ימין, זה פשוט עקב המספר המצומצם של הקאדים, לאפשר גם חבר אחר שיצא לקצבה, כדי להגדיל את מאגר הקאדים שיוכלו לכהן בוועדה.

מנחם בן-ששון: כמה יש בגמלה היום?

איאד זחאלקה: חיים ארבעה אנשים, יש מהם אנשים מצוינים.

איתמר גלבפיש: אחד מהם הוא קאדי של בית הדין השרעי הרגיל.

איאד זחאלקה: הוא גם היה עורך-דין 27 שנים לפני שהתמנה לקאדי, והיה קאדי אזורי ואחר כך קאדי לערעורים.

דוד רותם: זו סיבה מספקת שהוא לא יהיה בכללי אתיקה.

איתמר גלבפיש: הנוסח שאנחנו משאירים הוא שני קאדים של בית דין שרעי, ויכול שאחד מהם יהיה קאדי של בית דין שרעי שיצא לקצבה.

איתמר גלבפיש: (קורא סעיף 16א(ב) מהנוסח לכללי אתיקה לקאדים.

איתמר גלבפיש: הנוסח מצורף בסוף הפרוטוקול)

מנחם בן-ששון: מה שנקרא פרה-רולינג.

איתמר גלבפיש: נכון.

איתמר גלבפיש: (קורא סעיף 16א(ג) מהנוסח לכללי אתיקה לקאדים.

איתמר גלבפיש: הנוסח מצורף בסוף הפרוטוקול) יש פה גרסה אחת.

איתמר גלבפיש: קודם כול, הנוסח צריך להיות "חבר ועדת האתיקה ימונה לתקופה" – אנחנו מוחקים "שהם קאדי או קאדי", זה פשוט עניין של נוסח, זה מיותר, כי אלה החברים – "ימונה לתקופה" – השאלה שנשאלת כאן, האם לאפשר מינוי לתקופה נוספת ולא רק לתקופה אחרת.

איתמר גלבפיש: שוב, זה עקב המלאי המצומצם של קאדים מכהנים.

יצחק לוי: איך זה אצל השופטים ואצל הדיינים?

איתמר גלבפיש: תקופה אחת.

איתמר גלבפיש: יש כ-100 דיינים, ושופטים – כ-400 או 500.

איתמר גלבפיש: הייתי רוצה לשמוע את עמדת בתי הדין.

איאד זחאלקה: אחידות זה דבר חשוב, זה דבר שנותן השראה שיש מערכות שעובדות במקביל בצורה מתואמת.

איאד זחאלקה: תקופה של שש שנים זה דבר מצוין, אומנם יש מספר קטן של קאדים, אבל יש גם פוטנציאל מאלה שיצאו לקצבה.

מנחם בן-ששון: זאת אומרת, אפשר לכתוב את המילה "אחת".

איאד זחאלקה: שווה שזה יעבור מקאדי לקאדי.

דוד רותם: לא, מה יקרה בעוד 12 שנה?

דוד רותם: אין יותר קאדים למנות.

דוד רותם: אתה חייב שחלק יהיו גם בפועל לא רק לשעבר.

איאד זחאלקה: אם מישהו כיהן תקופה, אחרי זה הוא יכול עוד פעם להתמנות.

איתמר גלבפיש: אם אני כותב לתקופה אחת, יכול להיות שאי אפשר יהיה למנות אותו לעוד תקופה גם לאחר עוד שש שנים.

יצחק לוי: תקופה אחת רצופה.

מנחם בן-ששון: אפשר לכתוב לתקופה אחת רצופה.

לאה רקובר: לא תהיה אחידות.

דוד רותם: יכול להיות שצריך להוסיף, שמי שכיהן, ותקופת כהונתו נסתיימה, יוכל להתמנות- - -

יצחק לוי: למה בסעיף הקודם, בתיקון הטוב שהביא היועץ המשפטי, הגבלנו לאחד ולא לשניים בקצבה?

איתמר גלבפיש: חשבתי שראוי שייצוג לערכאה רגילה, ערכאה שעוסקת בעניינים של יום ביומו, לא ערכאת הערעור, ראוי שיהיה שם דיין רגיל.

לאה רקובר: זה עלול ליצור תלות.

מנחם בן-ששון: להפך, אם זה בקצבה, הוא פחות תלוי.

לאה רקובר: הקאדים המכהנים הופכים להיות תלויים.

איתמר גלבפיש: הרציונל, שהגוף המכהן יקבע לגביו.

איתמר גלבפיש: קל לקאדי בקצבה לקבוע כללי אתיקה ולהחליט החלטות שלא חלות עליו.

יצחק לוי: הוא לא קובע את כללי האתיקה, יש ועדת אתיקה.

איתמר גלבפיש: צריך שיהיה רוב של הגוף המכהן, עדיף שיהיה רוב של קאדים מכהנים.

מנחם בן-ששון: צריך ללכת אחורה שלב אחד.

מנחם בן-ששון: מה אומרת תפיסת העולם של כללי האתיקה?

מנחם בן-ששון: תפיסת העולם של כללי האתיקה אומרת, שהגוף המכהן, הגוף המשרת, הוא הגוף הקובע, ולכן יש היגיון לכך שרובו הוא מאנשים מכהנים.

יצחק לוי: אם רוצים להגביל לקדנציה אחת, יכול להיות שצריך להרחיב שם.

מנחם בן-ששון: אם אתה אומר קדנציה אחת ולא ברציפות, אתה פותר את הבעיה.

יצחק לוי: זה משפר את המצב.

דוד רותם: הייתי רוצה הפעם להצטרף לעמדתו של היועץ המשפטי ולהציע שזה יהיה שתי תקופות או שהתקופה לא תהיה שש שנים, אלא ארוכה יותר, אחרת אנחנו עומדים במצב שבעוד שש שנים, אנחנו יודעים אוטומטית מי עומדים להיות הבאים בתור ומי עומדים להיות אחריהם בתור, זה כמעט כסאות מוזיקליים.

איתמר גלבפיש: אם אחד הוא בקצבה, אחד מערכאה רגילה ואחד מערכאת הערעור, עוד שש שנים עדיין יהיה לנו מאגר של שלושה ושלושה לפחות.

איאד זחאלקה: חוץ מזה, העניין של המינויים הלא רצופים נמצא כבר בחוק הקדאים שנים בפועל, כלומר, קאדי יכול לכהן בפועל שנה אחת, קאדי בית דין אזורי יכול לכהן כחבר בית הדין השרעי לערעורים בפועל לשנה אחת, ולאחריה הוא לא יכול להתמננות, אלא שנה לאחר מכן.

דוד רותם: לא הבנתי.

איאד זחאלקה: כדי למנות קאדי אזורי למינוי בפועל לבית הדין לערעורים למשך שנה אחת, לשתי תקופות של חצי שנה, חצי שנה, הוא יכול מקסימום לכהן ברצף שנה אחת, ולאחריה הוא לא יכול להמשיך לכהן, הוא לא יכול להתמנות- - -

משה גפני: הוא יכול להתמנות, הוא לא יכול לכהן בפועל.

איאד זחאלקה: אלא אם עברו שנתיים.

דוד רותם: הוא יכול לקבל מינוי קבוע.

איאד זחאלקה: הוא יכול לקבל מינוי קבוע.

איאד זחאלקה: הוא יכול להתמנות בפועל רק לשתי קדנציות של חצי שנה ועוד חצי שנה, לאחר מכן הוא לא יכול לקבל עוד מינוי, אלא אם עברו שנתיים.

יצחק לוי: עניין הרצף הוא הדבר הנכון, כלומר, אם יש הפסקה של קדנציה הוא יכול לחזור.

מנחם בן-ששון: אכן הניסוח צריך להיות שזה יהיה לתקופה אחת של שש שנים, והוא יוכל להתמנות שלא ברציפות לתקופה נוספת.

איתמר גלבפיש: נכתוב: חבר ועדת האתיקה ימונה לתקופה אחת של שש שנים, אך לא יכהן שתי כהונות רצופות.

דוד רותם: לא, לא, חבר ועדת האתיקה ימונה לתקופה של שש שנים, ולא יוכל לכהן ברציפות- - -

יצחק לוי: הפוך, ויוכל לכהן יותר מקדנציה אחת, ובלבד שזה לא יהיה ברציפות.

איתמר גלבפיש: חבר ועדת האתיקה ימונה לתקופה של שש שנים, וניתן למנותו לתקופת כהונה נוספת, ובלבד שלא יהיו התקופות רצופות.

מנחם בן-ששון: האם הוא צריך לחכות שש שנים או מספיק שלוש שנים, אם פתאום מתו האנשים?

דוד רותם: התקופה היא שש שנים, ואחר כך יש הפסקה, שהוא לא מונה אוטומטית.

יצחק לוי: העיקר שלא יהיה רצף.

איתמר גלבפיש: הנוסח: חבר ועדת האתיקה ימונה לקתופה של שש שנים, וניתן למנותו לתקופה נוספת, ובלבד שלא יהיו התקופות רצופות.

יצחק לוי: אתה לא מגביל סך הכול לשתי תקופות, תכתוב "לתקופות נוספות".

איתמר גלבפיש: מה עמדת חברי הוועדה לשאלת הכהונה השלישית לאחר 24 שנים?

מנחם בן-ששון: אין בעיה, יארך ימים – ישרת.

איתמר גלבפיש: חבר ועדת האתיקה ימונה לתקופה של שש שנים, וניתן למנותו לתקופות כהונה נוספות, ובלבד שלא יהיו התקופות רצופות.

איתמר גלבפיש: (קורא סעיף 16ב(ד) מהנוסח לכללי אתיקה לקאדים.

איתמר גלבפיש: הנוסח מצורף בסוף הפרוטוקול) (קורא סעיף 16ב(ה) מהנוסח לכללי אתיקה לקאדים.

איתמר גלבפיש: הנוסח מצורף בסוף הפרוטוקול) (קורא סעיף 2 מהנוסח לכללי אתיקה לקאדים.

איתמר גלבפיש: הנוסח מצורף בסוף הפרוטוקול) זו הסמכות לשר המשפטים להגיש קובלנה משמעתית לבית הדין בעניין הפרת כלל מכללי האתיקה.

איתמר גלבפיש: (קורא סעיף 3 מהנוסח לכללי אתיקה לקאדים.

איתמר גלבפיש: הנוסח מצורף בסוף הפרוטוקול)

מנחם בן-ששון: חברים, לפי סעיף 122(ב).

מנחם בן-ששון: מי בעד איחוד החוקים, ירים את ידו.

מנחם בן-ששון: מי נגד?

מנחם בן-ששון: הצבעה בעד איחוד החוקים – פה אחד הוחלט לאחד את הצעות החוק.

מנחם בן-ששון: פה אחד.

איתמר גלבפיש: הוחלט להביא את הצעות החוק בנוסח אחד לפי סעיף 122(ב).

מנחם בן-ששון: מי בעד הצעת החוק, ירים את ידו.

מנחם בן-ששון: מי נגד?

מנחם בן-ששון: הצבעה בעד הצעת חוק כללי אתיקה לקאדים – פה אחד אושר להעביר את הצעת חוק כללי אתיקה לקאדים למליאה.

מנחם בן-ששון: בעד פה אחד.

מנחם בן-ששון: חברים, הישיבה נעולה.

מנחם בן-ששון: תודה רבה לכם.