ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 123, 2007-10-10 09:00

מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

מיכאל נודלמן: אנחנו דנים בהגדלת ייצוג העולים במוסד לביטוח לאומי ואני אומר מדוע אנחנו מדברים על המוסד לביטוח לאומי.

מיכאל נודלמן: בתחילת השנה קיימנו בוועדה דיון לגבי ייצוג עולים במשרדים השונים.

מיכאל נודלמן: בשנת 2004 ערך מרכז המחקר והמידע של הכנסת מחקר והסתבר שאחוז ייצוג העולים - לא רק מברית-המועצות אלא גם מאתיופיה וממדינות אחרות – במוסד לביטוח לאומי הוא הנמוך ביותר ועמד על 2,4 אחוזים.

מיכאל נודלמן: מתוך כ-4,000 אלף עובדים, הועסקו במוסד לביטוח לאומי רק 99 עולים.

מיכאל נודלמן: אחוז העסקת העולים הגבוה ביותר היה במשרד הבריאות ועמד על 33 אחוזים.

קריאה: כמה עובדים מועסקים בביטוח לאומי?

מיכאל נודלמן: אני לא חושב שמספרם נמוך ממספר המועסקים בביטוח הלאומי.

קריאה: במשרד הבריאות מועסקים 23 אלף עובדים.

מיכאל נודלמן: קיימנו בנושא ישיבה עם מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי.

מיכאל נודלמן: חברי הכנסת חושבים שביטוח לאומי הוא ארגון אליו פונים עולים חדשים ורובם הם קשישים, אבל מסתבר שהם לא יכולים לקבל תשובה בשפה שלהם והם לא יודעים עברית.

מיכאל נודלמן: אתמול ציינה הכנסת את יום הקשיש ובאמנה הבינלאומית – ואנחנו לא זקוקים לאמנה הבינלאומית – נאמר שכל ארגון וכל אזרח צריך לעזור לקשיש ולתת לו כבוד.

מיכאל נודלמן: איזה כבוד נותן ביטוח לאומי לקשישים?

מיכאל נודלמן: אחרי דיון שקיימנו כאן, ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות ביקרה באשדוד, שם נפתח סניף ביטוח לאומי חדש שבו מועסקים 50 אנשים אבל רק שתי חצאי משרות דוברי רוסית ואמהרית.

סופה לנדבר: מתוך 220 אלף תושבים שמתגוררים באשדוד, 72 אלף הם עולים חדשים.

יוסי ברק: יש לנו עובד אחד דובר רוסית והוא מקבל קהל.

סופה לנדבר: אם זאת דוגמה למה שראינו שם, זאת דוגמה קטסטרופלית.

מיכאל נודלמן: במקום הוצב שלט מודיעין בו נאמר שאפשר לדבר בכל השפות.

מיכאל נודלמן: פניתי ברוסית, אבל הסתבר שלא מבינים.

מיכאל נודלמן: פניתי באנגלית והסתבר שגם את השפה הזאת לא מבינים.

מיכאל נודלמן: בסופו של דבר אלה שהיו שם, הקליינטים שלכם, פנו אל חברי הכנסת וביקשו מאתנו תשובות.

מיכאל נודלמן: אחר כך דיברנו עם מנכ"ל ביטוח לאומי ואמרנו לו שזה בלתי אפשרי.

מיכאל נודלמן: 70 אלף עולים חדשים מתוכם כחצי הם אנשים קשישים שמשתמשים בשירותי הביטוח הלאומי ואין להם עם מי לדבר.

מיכאל נודלמן: אמר לנו המנכ"ל שהם ישלחו פקידות צעירות קורסים ללימוד רוסית כדי שילמדו את השפה.

מיכאל נודלמן: אחרי חמישה חודשים קיבלתי מכתב ובו נאמר שהוא פנה לנציב שירות המדינה בבקשה לתת לו עוד תקנים.

מיכאל נודלמן: תמכתי בבקשתו אבל קיבלתי תשובה שאומרת שאנחנו צריכים לבקש תקנים ממשרד האוצר.

מיכאל נודלמן: אנחנו רוצים לדעת אם חלו איזה שהם שינויים.

מיכאל נודלמן: אני רוצה להדגיש שאתם צריכים עובדים שידעו את שפת העולים, ואם אין עובדים כאלה, אתם לא יכולים לעבוד כמו שאתם צריכים לעבוד ולא יכולים לתת את השירות אותו צריכים לקבל אנשים מבוגרים.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת סופה לנדבר שהיא תושבת אשדוד גם ביקרה בלשכה.

מיכאל נודלמן: הדברים אמורים לא רק לגבי אשדוד אלא גם לגבי באר-שבע והמקומות השונים כאשר אין מספיק אנשים שיודעים את שפת העולים החדשים שהם הצרכנים הכי גדולים בביטוח הלאומי.

יוסי ברק: נכון להיום במוסד לביטוח לאומי עובדים בקבלת קהל בכל הסניפים 110 עובדים שהם דוברי רוסית והם משולבים בקבלת קהל בכל הסניפים ו-39 עובדים דוברי אמהרית.

מיכאל נודלמן: בשנת 2003 היו 99 עובדים, כך שהתקדמתם מ-99 עובדים ל-110 עובדים.

סופה לנדבר: לא מרגישים אותם בשטח.

מיכאל נודלמן: במשך ארבע שנים קיבלתם תוספת של 11 עובדים.

יוסי ברק: 110 ועוד 39 זה 149.

קריאה: אמת 110 עובדים.

יוסי ברק: 110 דוברי רוסית ו-39 דוברי אמהרית.

יוסי ברק: אלה פקידי תביעות שמקבלים את הקהל.

מיכאל נודלמן: שוב אני אומר שבשנת 2003 היו 99 עובדים.

קריאה: אתה מדבר על מתורגמנים.

יוסי ברק: לא, אני לא מדבר על מתורגמנים אלא על עובדי המוסד.

סופה לנדבר: כמה עובדים יש בסך הכל?

יוסי ברק: באשדוד יש אחד שדובר רוסית ושניים שהם דוברי אמהרית.

יוסי ברק: בסך הכל מועסקים בלשכה באשדוד 44 עובדים.

סופה לנדבר: כמה יש בחיפה?

יוסי ברק: בחיפה יש 14 עובדים דוברי רוסית ואין דובר עובד שהוא דובר אמהרית.

סופה לנדבר: מתוך כמה?

יוסי ברק: מתוך 134 מקבלי קהל.

סופה לנדבר: כמה עובדים מועסקים בבאר-שבע?

יוסי ברק: תשעה דוברי רוסית ואין עובד דובר אמהרית.

סופה לנדבר: לקחנו את אשדוד כי היינו שם כוועדה משותפת של ועדת העלייה והוועדה לפניות הציבור ואני אומרת שזה בזיון.

סופה לנדבר: לאחר הביקור גם אני וגם חבר הכנסת נודלמן פנינו ואני דיברתי עם השר.

סופה לנדבר: אני חושבת שאתם חייבים באופן דחוף לשפר את המצב.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שמתוך 50 אנשים שעובדים באשדוד יש שניים שהם דוברי אמהרית ואחד דובר רוסית.

סופה לנדבר: אני לא מדברת על המתנדבים כי המתנדבים הם מתנדבים.

סופה לנדבר: המצב הזה לא יכול להיות כאשר מדובר בעיר שמתוך 220 אלף 72 אלף הם עולים חדשים דוברי רוסית ויש עוד אלפי דוברי אמהרית.

סופה לנדבר: חבר הכנסת נודלמן ציין את הביזיון שראינו במקום.

סופה לנדבר: אנשים שם ממש מתמוטטים עד שמקבלים אותם.

סופה לנדבר: הם לא מבינים שום דבר והם צריכים לדבר באמצעות הידיים.

סופה לנדבר: באיזה מדינה אנחנו חיים?

סופה לנדבר: כאשר התחילה העלייה המסיבית בשנת 1990, ועד היום הצטברו כאן מקרים סוציאליים שזקוקים לביטוח הלאומי.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שעובדי הביטוח הלאומי לא מדברים את השפות הנדרשות לפי דרישת השוק.

יוסי ברק: המוסד לביטוח לאומי עושה ככל יכולתו במסגרת התקציב המאושר שלנו לקלוט עובדים, גם דוברי אמהרית.

יוסי ברק: לפני כמה שנים עשינו מבצע וקלטנו דרך משרד הקליטה עובדים דוברי אמהרית שהם בעלי השכלה אקדמאית ושילבנו אותם בפריסה ארצית.

יוסי ברק: למוסד לביטוח לאומי יש בעיה תקציבית.

יוסי ברק: עקב המצב הכלכלי, המוסד בשנים האחרונות נאלץ לצמצם כ-350 משרות.

יוסי ברק: כל הפניות שלנו אל הגורמים המתאימים – הן באוצר, ובמיוחד באוצר – לתת לנו אפשרות לקלוט עובדים נוספים עלו בתוהו.

יוסי ברק: היו אין ספור פניות אבל לא קיבלנו מענה.

יוסי ברק: בארבע השנים האחרונות לא רק זה שלא אישרו לנו אלא גם נדרשנו לצמצם את כוח האדם אצלנו ולעשות זאת בצורה משמעותית ביותר.

סופה לנדבר: כולם מצמצמים בכוח האדם.

מיכאל נודלמן: הכנסת צריכה לבדוק איך עובדים מוסדות ממשלתיים מול העולים החדשים.

מיכאל נודלמן: אנחנו בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות ואנחנו צריכים לעשות זאת.

מיכאל נודלמן: אנחנו רואים שביטוח לאומי לא עושה מאמץ כדי לשפר את המצב.

מיכאל נודלמן: בסוף שנת 2006 ביקרנו באשדוד וראינו שהמצב נשאר כפי שהיה, ש-2,4 אחוזים שהיו, נשארו.

מיכאל נודלמן: אתה אומר שבאשדוד מועסקים 44 עובדים, בעוד שכאשר אנחנו ביקרנו במקום אמרו לנו שמועסקים 50 עובדים, כך שמתוך 50 העובדים היה רק מתנדב אחד דובר אמהרית ומתנדב אחד שדובר את השפה הרוסית.

מיכאל נודלמן: אתה יכול לספר לנו שיש קיצוץ, שאין כסף, אבל כסף ל-50 עובדים או ל-44 עובדים ואני שואל למה אין ארבעה עובדים דוברי אמהרית וארבעה עובדים דוברי רוסית.

מיכאל נודלמן: המצב כפי שהוא פוגע בקבלת השירותים להם זכאים האנשים.

מיכאל נודלמן: אנחנו נכנסנו למקום והאנשים פנו אלינו כי הם מכירים אותנו.

מיכאל נודלמן: הם שאלו אותנו שאלות שהיו צריכים לשאול את הפקידים שלכם.

סופה לנדבר: שמענו שם על מקרים מזעזעים.

סופה לנדבר: פשוט קטסטרופה.

סופה לנדבר: אני חושבת שזאת לא תעודת כבוד לביטוח הלאומי.

קריאה: זאת לא תעודת כבוד למדינה.

סופה לנדבר: למדינה ולביטוח לאומי.

סופה לנדבר: אנחנו מדברים עכשיו על המוסד לביטוח לאומי שיודע לגבות את התשלומים מכל האזרחים במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אני חושבת שאם יש כסף למשרדים מפוארים, חייב להיות כסף לשינוי המשרות ואנשים צריכים לדבר באותה שפה.

יוסי ברק: היום מספר העובדים בביטוח לאומי הוא פחות מ-3,500.

יוסי ברק: באשדוד היו לפני כן 50 עובדים אבל היום ירדנו ל-44 עובדים.

יוסי ברק: כלומר, שישה עובדים פחות שנאלצנו למחוק לפי הוראות האוצר.

יוסי ברק: אני חוזר שאנחנו צריכים לקבל אישור מהאוצר.

יוסי ברק: למרות שהמוסד מגלגל מיליארדי שקלים, הוא איננו עצמאי לגייס עובדים על דעת עצמו ולפי צרכיו.

יוסי ברק: אנחנו חייבים לקבל אישור של משרד האוצר כדי לתגבר את הלשכות.

מיכאל נודלמן: אתה יכול לדבר על משרד האוצר אבל משרד האוצר לא נכנס לחלוקת התפקידים בביטוח הלאומי אלא זאת בעיה שלכם.

מיכאל נודלמן: רק אתמול ציינו כאן את יום הקשיש.

מיכאל נודלמן: מדברים על אזרחים שאין להם כבוד לקשישים, אבל יש מוסד בישראל שגם לו אין כבוד לקשישים.

מיכאל נודלמן: זה מצב בלתי אפשרי.

דוד יאסו: אני מברך על הדיון.

דוד יאסו: אני חושב שצריך לראות בראייה אחרת.

דוד יאסו: אני חושב שדוברי רוסית ודוברי אמהרית, אנחנו לא נמצאים בשנות ה-80 אז באמת היו רק דוברים את השפה שלהם ולא היו מבינים עברית.

דוד יאסו: אנחנו היום מדברים על אוכלוסייה לגמרי אחרת.

דוד יאסו: אנחנו מדברים על אוכלוסייה שרכשה כאן את ההשכלה שלה, אוכלוסייה שהיא שווה וכאשר אתה קולט בן עדה – או רוסית או אתיופית – אתה מרוויח פעמיים.

דוד יאסו: אתה מטפל גם בחברה הישראלית הכוללת והוא מטפל בשפת האם שלו.

מיכאל נודלמן: אכן, כך יוצרים גם מקומות עבודה.

דוד יאסו: נכון.

מיכאל נודלמן: 3,000 צעירים סיימו את לימודיהם באוניברסיטה וצריך למצוא להם מקומות עבודה.

דוד יאסו: נכון.

דוד יאסו: היום אנחנו נמצאים במצב מאוד בעייתי בנושא קליטת בני העדה.

דוד יאסו: כאשר היום המשפחות מגיעות לביטוח הלאומי - ובני העדה ברובם מגיעים לרווחה ולביטוח הלאומי, ואני לא מדבר רק על הקשישים אלא גם על הצעירים – אין להם עם מי לדבר.

דוד יאסו: אני מקבל טלפונים רבים בנושאים השונים.

דוד יאסו: לא יכול להיות שבמוסד אין את דוברי השפה שיכולים לטפל בפונים.

דוד יאסו: זה אומר שאתה מרחיק את הפונים.

דוד יאסו: מצד אחד אנחנו רוצים לקלוט אותם, אבל הם לא נקלטים במוסדות של מדינת ישראל.

דוד יאסו: אני חושב שביטוח לאומי צריך לעשות חשיבה נוספת.

דוד יאסו: נכון שבשנת 1998 נקלטו אנשים.

דוד יאסו: אני מאמין לך כאשר אתה אומר שיש 39 עובדים אבל יכול להיות שהם נקלטו ב-1998 כי אין קליטה חדשה.

דוד יאסו: אני זוכר שהיו כאלה שקלטתם אותם ואחרי שנתיים פיטרתם אותם.

דוד יאסו: אני מכיר גם השמות ואני יכול לציין אותם.

דוד יאסו: הטיפול צריך להיעשות למען הקליטה הטובה של הקהילה, זאת הגדרת התפקיד שלי, אני חושב שביטוח לאומי כגוף שמטפל דווקא באוכלוסייה החלשה, באוכלוסייה שהיא מאוד מאוד נזקקת, שהיא לא עצמאית.

דוד יאסו: כל הממשלה נתנה את כל הסיוע ואז העולה קם ואומר שנותנים לו אוכל לפה בכפית זהב אבל הוא לא יכול ללעוס ומבקש לעשות לבדו את המטעמים שלו.

דוד יאסו: אתה נותן להם את כל השירות, אבל תן להם אותו גם בשפת אמם כי אחרת האיש מגיע, מסתכל אליך וחוזר הביתה.

דוד יאסו: אתמול הגיע מכתב לעולה חדשה שעובדת בניקיון ונאמר לה שהיא הגיעה לגיל 45 ושהיא צריכה להתייצב בלשכת התעסוקה.

דוד יאסו: במכתב נאמר לה שאם "הנך עובדת", אנא להביא תלוש משכורת אחרון.

דוד יאסו: הבן שלה תרגם לה את המכתב ואמר לה שלפי המכתב אומרים לה להפסיק לעבוד, שאם היא עובדת, היא לא תקבל יותר כי האות הראשונה ב"הנך" ו"אינך" היא משמעותית.

דוד יאסו: שבועיים היא לא הלכה לעבודה.

דוד יאסו: ראיתי את המכתב והסברתי לה שאומרים לה שגם אם היא עובדת, ביטוח לאומי יכול לסייע לה.

דוד יאסו: אם היה מישהו בביטוח לאומי שיכול לקרוא ולהסביר לה את הנאמר, היא לא הייתה אפילו נזקקת לביטוח לאומי.

וונדה קסהון: אני רוצה להביא דוגמה ספציפית.

וונדה קסהון: משפחה אחת עם 11 נפשות לא מביאה אישור מסוים שהתבקשה על ידי הביטוח הלאומי למסור ולכן לא נותנים לו את התמיכה במשך חודשיים-שלושה, תארו לכם מה אוכלים הילדים, מה מצבם ואיזה ריב משפחתי עלול להיגרם.

קריאה: המשפחה לא מקבלת את קצבת הילדים?

וונדה קסהון: יש לה הבטחת הכנסה.

וונדה קסהון: בגלל איזשהו אישור שהם צריכים להביא, הוא לא מקבל במשך שלושה חודשים את הביטוח הלאומי עד שיושבת ועדת הגשה והקצבה מתחדשת אני פונה לנציג ביטוח לאומי.

וונדה קסהון: אתה אומר שיש לך בעיה תקציבית, אבל אני אומר – וכל הארגונים אומרים – אתה עם הפנים ללקוחו.

סופה לנדבר: זה ניהול לא נכון.

וונדה קסהון: נכון.

וונדה קסהון: 60 אחוזים באשדוד הם עולים חדשים, כך שאתה יכול לחלק את מספר העובדים באופן פרופורציונאלי ולתת עובדים שדוברים את השפה.

וונדה קסהון: אם צריך לפטר, תפטר מהאוכלוסייה האחרת.

וונדה קסהון: כך אני רואה את הדברים ולדעתי כך צריך לפעול.

וונדה קסהון: אתם תמיד קולטים עולים חדשים - לאחר שמקבלים איזשהו תקציב מכל מיני ארגונים ומשרדי ממשלה – לחצי שנה, לשלושה חודשים, ואחר כך מפטרים אותם.

וונדה קסהון: תפסיקו לעשות את זה.

וונדה קסהון: תקלטו אותם בתקנים כך שגם העובד יהיה מקצועי ויוכל לתת את השירות המתאים.

וונדה קסהון: כאשר אתה קולט עולה חדש שדובר שתי שפות, הוא יטפל גם באוכלוסייה הכללית וגם בעולים החדשים כך שאתה מרוויח פעמיים.

וונדה קסהון: שוב אני פונה ומבקש מכם לחשוב בשנית ואז הגישה שלכם תשתנה ותלך לכיוון העולה.

אבי מספין: אנחנו יודעים וגם הביטוח הלאומי יודע שמרבית – לא הרוב אבל מרבית – הנזקקים של השירותים של הביטוח הלאומי הם עולים חדשים, גם יוצאי אתיופיה וגם יוצאי ברית-המועצות.

אבי מספין: זאת אוכלוסייה חלשה.

אבי מספין: האוכלוסייה שהתערתה בחברה, שכבר יודעת את השפה, היא מסתדרת פחות או יותר בעצמה, אבל תמיד יש עלייה ותמיד האוכלוסייה הנזקקת היא העולים החדשים שעדיין שפת העברית לא שגורה בפיהם.

אבי מספין: אלה אנשים שצריכים את השירותים של הביטוח הלאומי והם ניגשים לשם אבל לא יכולים לדבר בשפתם.

אבי מספין: האנשים האלה לא יודעים לנצל את הזכויות שלהם או אפילו את החובות שלהם בתשלום לביטוח הלאומי כי אין להם שפה משותפת עם אותו פקיד קבלה.

אבי מספין: אני יודע שיש את השירותים של משרד הקליטה במוקדי קליטה שמלווים אנשים לביטוח הלאומי למרות שזה לא התפקיד שלהם ויש להם עבודה רבה, אבל בכל זאת חלקם עושים את המאמצים כדי ללוות משפחות או אנשים נזקקים לביטוח הלאומי וזאת על מנת לתרגם בלבד.

אבי מספין: חבריי אמרו שאם תקלטו עובדים יוצאי אתיופיה וברית-המועצות הם יטפלו גם בקהל הרחב וגם בעולים החדשים.

אבי מספין: זאת אומרת, יהיה עובד אחד לשני התפקידים האלה.

אבי מספין: אני יודע שיש בעיות של תקציב ובכל משרד יש בעיות של תקציב, אבל לפעמים אפשר לראות את הצורך הקיים ואיכשהו לאזן את העובדים בין דוברי השפות לבין ישראלים ותיקים.

אבי מספין: היושב-ראש יודע שבוועדת החוקה דנים בהצעת חוק של חברי כנסת פרטיים ושל הממשלה שנקרא חוק ייצוג הולם וזה מרחיב את חוק שירות המדינה (מינויים) לתאגידים הציבוריים שהמוסד לביטוח לאומי נמנה עליהם, לחברות הממשלתיות כמו חברת החשמל וכולי וגם לרשויות המקומיות.

אבי מספין: זה נמצא בדיון והדיון התקיים אתמול ויימשך גם בשבוע הבא.

מיכאל נודלמן: אני מבין שצריך להיות חוק לחברת החשמל או לחברת מקורות, אבל ביטוח לאומי שנותן שירות לאנשים צריך חוק?

מיכאל נודלמן: צריך שכל וצריך לתת כבוד לאנשים.

אבי מספין: אני מסכים.

אבי מספין: השכל הישר אומר שחקיקה באה רק בשלב האחרון, כאשר לא ממצים את כל הדרכים ההגיוניות, ואכן ביטוח לאומי הוא חלק מתאגיד ואני חושב שיש כ-90 תאגידים ציבוריים.

מיכאל נודלמן: הוא תאגיד של המדינה.

אבי מספין: הוא תאגיד של המדינה שמקבל מימון מהמדינה.

אבי מספין: יש כרגע הצעת חוק ואני מאוד אשמח אם יהיו מספיק חברי כנסת לתמוך בחוק הזה כי הוא מדבר על יוצאי אתיופיה ועל הערבים הישראלים.

מיכאל נודלמן: זה טוב שיש חוק, אבל אני חושב שלמוסדות שנותנים שירותים – לא אספקת חשמל או מים – לא צריך להיות חוק אלא צריך להיות הגיון.

מיכאל נודלמן: אני יודע שהצעירים יודעים עברית לא פחות מהוותיקים והם יכולים לעזור.

דוד אבבה: אמרת שבאשדוד יש 44 עובדים ואני מבין שמטבע הדברים רוב האנשים הם עולים.

יוסי ברק: 44 עובדים בסניף.

יוסי ברק: אלה כבר עובדים ותיקים שעבדו במוסד בשנים עברו.

יוסי ברק: לכן הייצוג של דוברי הרוסית ודוברי האמהרית מתוכם הוא נמוך.

דוד אבבה: זה לא שהוא נמוך אלא שהוא לא קיים.

יוסי ברק: לא, יש שני עובדים.

דוד אבבה: יש לכם משרה אחת.

דוד אבבה: אמרת שבחיפה יש 72 עובדים אבל מתוכם אפילו עולה אחד אין.

דוד יאסו: מנכ"ל הביטוח הלאומי היה כאן לפני מספר חודשים ואני מבין שהוא אמר שהוא יעשה מאמצים.

דנה גורדון: הוא היה בינואר 2006.

דוד יאסו: השאלה איזו פעולה או איזה כיוון דרך אפשר לקבל מהמוסד לביטוח הלאומי כדי לקדם את הנושא וכדי שלא נבוא לכאן לדיונים שוב ושוב.

מיכאל נודלמן: מאז הדיון שקיימנו שום דבר משמעותי לא קרה ולכן אנחנו שוב כאן ואם יהיה צורך, נדון שוב.

מיכאל נודלמן: נכנסנו לסניף גדול עם 50 עובדים וראינו שאף אחד לא דובר רוסית ואמהרית, ואני מדבר על אשדוד, היכן שמתגורר אחוז גדול של עולים חדשים.

דוד יאסו: 70 אלף עולים מברית-המועצות.

מיכאל נודלמן: 70 אלף עולים מברית-המועצות ובביטוח לאומי אין אדם שיכול לענות להם.

מיכאל נודלמן: אני לא מבין איך זה יכול להיות.

יוסי ברק: אצלנו, כמו בכל משרד, יש גם תחלופה של עובדים כאשר עובדים פורשים ויוצאים.

יוסי ברק: ברגע שעובד עוזב את המוסד, כדי לגייס עובד חדש, אנחנו חייבים לקבל את אישורה של נציבות שירות המדינה.

יוסי ברק: לצערי הרב גם בדבר הזה אנחנו לא מסתייעים בנציבות.

יוסי ברק: מתוך סך כל הבקשות שלנו, ואנחנו מגישים, לגבי פחות מ-40 אחוזים אנחנו מקבלים אישור לגייס עובדים.

דנה גורדון: אם עובד פורש, יש תקן.

דנה גורדון: מה הבעיה לגייס?

יוסי ברק: למרות שיש תקן, יש מדיניות של הנציבות לצמצם את שיא כוח האדם על ידי אי-אישור לגייס עובדים.

יוסי ברק: באותם מקומות שיש שם הרבה עלייה יש הוראה מטעם מינהלת המוסד לתת עדיפות לאותם מגזרים כמו יוצאי אתיופיה וכמו יוצאי ברית-המועצות.

יוסי ברק: מאחר שמדובר בעבודה מקצועית מאוד, כל עובד שמתקבל חייב לעבור עם קבלתו לעבודה מבחני התאמה כי יש לו אחריות כבדה מאוד כאשר מדובר בתשלומי קצבאות.

יוסי ברק: רק מי שעומד בהצלחה במבחנים יכול להתקבל לעבודה במוסד.

דוד יאסו: בקרב העולים יש אנשים בעלי השכלה גבוהה והם מתאימים.

יוסי ברק: אין לי שום בעיה עם זה.

דוד יאסו: אני נמצא במשרד וגם חבריי נמצאים היכן שהם נמצאים לא בגלל היותנו אתיופים אלא בגלל היכולת שלנו.

דוד יאסו: אני מאמין שמישהו שבא לעבודה, יש לו את היכולת.

דוד יאסו: בכוונה ציינתי בתחילת דבריי שאנחנו לא נמצאים בשנות ה-80.

דוד יאסו: אנא, תפתחו את השערים וכל מי שיבוא אליך, תאמין לי שהוא לא יבייש אותך.

יוסי ברק: אם הובנתי כך, לא כך הוא.

אבי מספין: כל העובדים בשירות המדינה עברו את המבחנים, גם האקדמאים.

מיכאל נודלמן: אני רוצה לשמוע את נציגת נציבות שירות המדינה שתאמר לנו איך היא רואה את הדברים לאור הדיונים שמתקיימים כאן ולאור המצב שקיים בסניפי הביטוח הלאומי.

מיכאל נודלמן: תאמרי לנו איך לדעתך אפשר לשפר את המצב.

מיכאל נודלמן: אומר המוסד לביטוח לאומי שאתם לא מאפשרים להם לקלוט עובדים.

הניה מרקוביץ: הכדור הוא עגול.

מיכאל נודלמן: את מסכימה שהמצב גרוע.

הניה מרקוביץ: המצב הוא ברור.

מיכאל נודלמן: והוא לא יכול להימשך.

הניה מרקוביץ: אתה גם קיבלת תשובה מהנציב ואתה יודע שאנחנו לא מטפלים בנושאים האלה מול המוסד לביטוח לאומי.

הניה מרקוביץ: אני יכולה לומר לך מה אנחנו עושים בשירות המדינה.

הניה מרקוביץ: בשירות המדינה אנחנו כן מקפידים במוקדים של קבלת קהל לקלוט יותר ויותר עובדים דוברי השפות.

הניה מרקוביץ: כמו שציינו כאן החברים שלי, אנחנו כמובן לא מקבלים אותם רק לעבודה מול עולי אתיופיה או מול עולי ברית-המועצות או מול הערבים אלא העבודה היא עבודה כללית כאשר לעובדים האלה יש יתרון נוסף והוא שהם יודעים שפות.

הניה מרקוביץ: אני מכירה את המוסד לביטוח לאומי כי הרבה מאוד שנים עבדתי מטעם הנציבות מולו.

הניה מרקוביץ: יכול להיות שגם בנציבות צריכה להיעשות איזושהי עבודת שיפור.

הניה מרקוביץ: אני לא יודעת למה עוצרים לכם קליטה אבל כנראה שלא הגעתם לרמת הקיצוץ המבוקשת.

הניה מרקוביץ: אני לא רוצה להיכנס לנתונים של הביטוח הלאומי ולתקוף את יוסי ברק אישית אבל לדעתי שמעת כאן את הדברים ואתה צריך להביא אותם לידיעת המוסד.

הניה מרקוביץ: כל משרה שכן משתחררת לקליטה, נתחיל לקלוט אנשים עם ידע של שפות.

הניה מרקוביץ: אני מוכנה להפנות את תשומת לבו של נסים ולומר לו שהיה פה דיון, הוטלו האשמות בנציבות שהנציבות לא משחררת.

הניה מרקוביץ: כנראה שלא ירדתם לקיצוץ.

הניה מרקוביץ: אני לא רוצה להיכנס לנתונים.

הניה מרקוביץ: אתה הרי יודע מה השאלה המתבקשת.

הניה מרקוביץ: מאז היה הביקור בביטוח לאומי, כמה עובדים התחלפו באשדוד?

מיכאל נודלמן: אף אחד.

יוסי ברק: אני לא יודע.

הניה מרקוביץ: לא קלטתם אף אחד.

הניה מרקוביץ: אתם לא מודעים לנושא.

הניה מרקוביץ: מה שהוועדה מבקשת ומפנה את תשומת לבך – ואני מצטערת שאני צריכה לומר לך את זה – שמנתוני 2003 ועד נתוני היום אין שיפור בקליטת אנשים יודעי שפות במוסד.

הניה מרקוביץ: הוועדה מבקשת שמהיום והלאה תשימו דגש לדבר הזה.

הניה מרקוביץ: אם אתה רוצה, נסים גם ימציא לך אישורים ברוח זאת שאומרים שמיועד לקליטה דוברי רוסית או אמהרית.

הניה מרקוביץ: אם זה יהיה כתוב באישור, אתה תוכל לאייש.

מיכאל נודלמן: מספר העובדים צריך להיות יחסי לאוכלוסיית העולים באותה עיר.

יוסי ברק: מי שהיום אחראי לאשר גיוסי עובדים במוסד לביטוח לאומי זאת נציבות שירות המדינה.

יוסי ברק: לכן אני מעלה כאן בקשה.

הניה מרקוביץ: אנחנו לא אומרים איזה עובד לקלוט.

יוסי ברק: לכן יש לי בקשה, שבאותם מקומות בהם יש מוקדי עלייה ואנחנו מבקשים לגייס עובדים – ואני אציין שהמשרה הזאת תהיה מיועדת לגיוס עובדים דוברי השפות הנצרכות שם – תיתנו לנו שם עדיפות ולא יערימו עלינו קשיים בגיוס עובדים באותם המקומות.

מיכאל נודלמן: אתם יכולים לפטר כמה אנשים שלא יודעים שפות ותקבלו אנשים שיודעים את השפות.

הניה מרקוביץ: זה קשה.

הניה מרקוביץ: קשה לפטר עובד שעובד 20 שנים, אבל יש מספיק עובדים מתחלפים.

הניה מרקוביץ: כמה עובדים מתחלפים במוסד לביטוח לאומי במשך השנה?

יוסי ברק: הרבה מאוד.

דוד יאסו: זה בדיוק מה שאמרנו.

דוד יאסו: יש את האפשרות לקחת עובדים דוברי שפות.

דוד יאסו: חס וחלילה לא הייתי רוצה שיפטרו אותי מהעבודה שלי ולא ביקשנו שיפטרו עובדים ויכניסו מישהו אחר במקומם.

דוד יאסו: כאשר יש תחלופה, קח עובד שדובר גם עברית וגם את השפות הנוספות.

מיכאל נודלמן: בסוף שנת 2006 ישב פה מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי ואמר את אותם הדברים שאנחנו שומעים היום.

מיכאל נודלמן: אני חושש שאחרי הישיבה הזאת, המצב לא ישתנה אלא ימשיך להיות כפי שהוא היום.

מיכאל נודלמן: אנחנו בכנסת לא נסבול יותר את המצב הזה.

מיכאל נודלמן: הכנסת לא מרוצה מעבודתו של המוסד לביטוח לאומי.

דוד יאסו: אדוני היושב-ראש, אולי כפי שהיה כאשר נציבות שירות המדינה, בעקבות החלטת ממשלה, ייעדה משרות מסוימות ליוצאי אתיופיה, אפשר באותה מידה לקרוא להחלטת ממשלה שייעדו משרות מסוימות לדוברי שפה.

הניה מרקוביץ: אין צורך.

מיכאל נודלמן: למוסד לביטוח הלאומי יש משרות.

דוד יאסו: אני אומר לייעד את המשרות הקיימות.

הניה מרקוביץ: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.

הניה מרקוביץ: אני מבקשת לקבל, אם אפשר, את פרוטוקול הוועדה כדי שאני אעביר אותו למשרד.

דנה גורדון: בשמחה.

דנה גורדון: ברגע שהוא יהיה.

מיכאל נודלמן: אני רוצה להזכיר שאפילו אותם 219 עובדים שהועסקו בשנת 2003, אלה שהגיעו בגל העלייה הראשון והשני, אף אחד לא הועסק בתפקידים בינוניים אלא כולם הועסקו בתפקידים הנמוכים.

מיכאל נודלמן: עברו 17 שנים ואנחנו מוצאים בין העולים החדשים אנשים עם השכלה גבוהה.

מיכאל נודלמן: יש כוח אדם שיכול לעבוד ויכול לעזור גם לכם וגם לאוכלוסייה.

מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים עכשיו על כוח אדם ולא על משרות גבוהות או בינוניות, אבל הגיע הזמן שנדבר גם על זה.

מיכאל נודלמן: אני מסכם את הישיבה.

מיכאל נודלמן: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות רואה בחומרה את עבודת המוסד לביטוח לאומי בנושא כוח האדם.

מיכאל נודלמן: אין מספיק דוברי שפות בביטוח לאומי ומספרם לא שווה למספרם באוכלוסיית העולים החדשים.

מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים שתהיה פרופורציה והעובדים יועסקו לפי מספרם באוכלוסיית הערים, שם יש ריכוז עולים חדשים.

מיכאל נודלמן: הוועדה מבקשת שעד 1 בינואר 2008 הבעיה הזאת תיפתר.

מיכאל נודלמן: אנשים לא יכולים לסבול כל כך הרבה זמן.

מיכאל נודלמן: אני לא יכול כל חצי שנה לדבר כאן באותו נושא כי גם לי זה עולה בבריאות.

מיכאל נודלמן: כאשר הייתי באשדוד וראיתי מה קורה שם, חשבתי איך אני יכול להסתכל בעיניים של האנשים האלה.

מיכאל נודלמן: אני יושב כאן בכנסת, אני יושב-ראש ועדה ואני לא יכול לעשות שום דבר כדי לעזור להם.

מיכאל נודלמן: אין לי יותר סבלנות ואני אגיע לכל מקום אפשרי רק כדי לשנות את המצב הזה.

מיכאל נודלמן: לא יכול להיות שבביטוח לאומי, היכן שמקבלים שירותים אנשים שלא יודעים שפה, כאשר רובם לא יודעים את השפה, יש רק 2,4 אחוזים נציגים ששולטים בשפות העולים האלה, אמהרית ורוסית.

מיכאל נודלמן: אני כבר לא מדבר על צרפתית או על ספרדית.

מיכאל נודלמן: אני צריך לומר לכם שזאת אזהרה אחרונה.

מיכאל נודלמן: אם לא יהיו שינויים, תבינו מהי הכנסת ואיזה כוח יש לה.

מיכאל נודלמן: לא נעים לי לומר את הדברים, אבל אין לי ברירה.

מיכאל נודלמן: שלוש פעמים ישבנו בנושא ודבר לא התרחש ולא היו שינויים, אני חייב להתבטא כך.

מיכאל נודלמן: אני אפנה גם לנציב שירות המדינה בנושא וגם לשר האוצר.

מיכאל נודלמן: כאשר אני מדבר על קליטת דוברי שפה, אני לא מתכוון רק לדוברי רוסית ואמהרית אלא מדובר באנשים שדוברים גם עברית ולכן הם יכולים לשרת גם את כלל האוכלוסייה.

מיכאל נודלמן: לא צריך לספר לנו שאין משרות פנויות כי כאשר רוצים, אפשר לעשות הכל.

מיכאל נודלמן: אני לא יודע למה שנה אחרי שכבר דיברנו בוועדה לא עשיתם שום דבר ואין שינוי.

מיכאל נודלמן: בנושא הזה לא צריכות להיות הצהרות אלא אנחנו צריכים לפעול ולהתקדם.

מיכאל נודלמן: אני מבקש מכם לעשות את כל מה שאפשר לעשות.

מיכאל נודלמן: יושבת כאן נציגת נציב שירות המדינה והיא אומרת שזה אפשרי.

יוסי ברק: אנחנו מוכנים לעשות ואנחנו משתדלים לעשות, אבל אנחנו מבקשים את הסיוע של הכנסת, של הוועדה הנכבדה הזאת, שתפנה גם לנציב שירות המדינה ולאוצר שיסייעו לנו בנושא משרות ותקנים כדי שאנחנו נוכל לסייע לאותן אוכלוסיות.

מיכאל נודלמן: אמרת שיש אצלכם תחלופה.

יוסי ברק: ברגע שאנחנו רוצים לגייס עובד אחר, אנחנו חייבים לקבל אישור של הנציבות.

דנה גורדון: אנחנו פונים לנציב שירות המדינה.

מיכאל נודלמן: אנחנו נפנה לנציב שירות המדינה אבל לא מדברים על כוח אדם חדש.

מיכאל נודלמן: שוב אני אומר שאתם צריכים להגיע לפרופורציות, כך שיהיו לכם עובדים לפי גודל האוכלוסייה בערים הגדולות, היכן שקיים ריכוז אוכלוסיות כאלה כאשר שם אתם צריכים שיהיו לכם אנשים דוברי אמהרית ורוסית.

מיכאל נודלמן: שוב אני אומר שזאת הפעם האחרונה שאני דן בנושא הזה.

מיכאל נודלמן: אנחנו מדברים בדברים אלמנטריים, על מקום בו אנשים מקבלים שירות.

מיכאל נודלמן: נדמה לי שאין במדינה מוסד שם כל כך הרבה עולים חדשים מקבלים שירות אבל שם אין אנשים שיכולים לשרת אותם.

מיכאל נודלמן: זה מצב בלתי אפשרי.

מיכאל נודלמן: תודה לכם.