ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 534, 2007-08-20 09:00

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב.

סטס מיסז'ניקוב: ברוכים הבאים.

סטס מיסז'ניקוב: היום אנחנו מתחילים סבב של משרדי ממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתחילים בסבב מוקדם מהרגיל ואחר כך אסביר גם למה.

סטס מיסז'ניקוב: אני שמח שדווקא היום אנחנו מתחילים ממשרד שתמיד נחבא על הכלים אבל לדעתי הוא אחד החשובים ביותר.

סטס מיסז'ניקוב: המשרד השני שיציג יהיה המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

סטס מיסז'ניקוב: חיים אורון, הצעה לסדר.

חיים אורון: בוקר טוב.

חיים אורון: אנחנו מתחילים היום בדיוני התקציב.

חיים אורון: אין לי בעיה שמתחילים מוקדם.

חיים אורון: יש לי 3 בעיות קטנות, שלא קשורות לפרטים של התקציב.

חיים אורון: בעיה ראשונה היא, שלא קיימנו דיון עקרוני כללי על התקציב.

חיים אורון: עם כל הכבוד לדיון עם כל משרד ומשרד, יש לי הערכה שונה לגבי היכולת של הכנסת לשנות.

חיים אורון: יש דיון אחד בשנה על התקציב.

חיים אורון: הוא נגמר לפני שבועיים והוא סגור ונעול וזה הדיון של 1.7.

חיים אורון: אחר כך יעמדו פה ראש הממשלה והאוצר ויגידו שאנחנו נריב אחד עם השני.

חיים אורון: אתמול אישרו 400 מיליון שקל לניצולי השואה, וזה בסדר, אבל זה הולך להיות קיצוץ "פלט".

חיים אורון: למי שלא הבין את זה, אני אומר זאת היום: זה ירד מהתקציב של משרד לקליטת עליה.

יעקב אדרי: לא מדויק.

יעקב אדרי: בסוף ישיבת הממשלה על התקציב, העלה ראש הממשלה את נושא ניצולי השואה ובמקום חתך עוד 1% לטובת העניין.

יעקב אדרי: היה לו 200 מיליון והוא חתך עוד 100 מיליון מהמשרדים.

חיים אורון: זה מה שאני אומר.

יעקב אדרי: זה כבר נחתך.

חיים אורון: אתה רק מאשר את מה שאני אומר.

חיים אורון: אם החלטנו פה לתת כך וכך מיליונים, ובצדק, לעוטף עזה, זה נחתך והמפלט וכו'.

חיים אורון: הדיון הזה, אדוני היושב ראש, לא התקיים פה.

חיים אורון: אנחנו לא חלק ממנו.

חיים אורון: אפילו לא נבחנה העמדה של הסיעות השונות ושל חברי הכנסת, שכל אחד מהם בנפרד נאם למה הוא חושב ש-1/7 הוא לא בסדר.

חיים אורון: זה לא נבחן.

חיים אורון: אני מציע שזה ייבחן בהקדם כי אחרת אנחנו קצת משחקים ב"נדמה לי".

חיים אורון: נקודה שניה, לא פחות חשובה.

חיים אורון: זה טוב שידידי יעקב אדרי נמצא פה.

חיים אורון: לפני שנה, כעת הזאת, היה בכנסת ממש פסטיבל בנושא חוק ההסדרים.

חיים אורון: לפי דעתי, מישהי מונתה בגלל זה לשרה.

חיים אורון: אני מודה שהשתתפתי בפסטיבל.

חיים אורון: כמה שופטי בית משפט עליון שהופיעו פה, ציטטו פה מקבילות שהגשתי לבג"צ בעניין חוק ההסדרים.

חיים אורון: מישה חשין אמר שזה כתם חוקתי.

חיים אורון: אני קורא עכשיו, ועדיין לא הספקתי לסיים 272 עמודים של מחליטים, שזאת ההצעה.

חיים אורון: עד היום עוד אין טקסט רשמי של המחליטים.

חיים אורון: זה אחד מחוק ההסדרים הגדולים שהיו.

חיים אורון: אז היה פסטיבל, הרוויחו עליו, יש חוק הסדרים, כולם נשבעו פה שלא יהיה יותר ואנחנו מתחילים לדון כאילו לא קרה שום דבר.

יצחק וקנין: לא חשוב מה אומרים אלא מה עושים.

סטס מיסז'ניקוב: כיוון שכל תפקידי השרים תפוסים, אני מבין שאם אני אתחיל בחוק ההסדרים, זה לא יעזור לי, אז אני לא מתחיל עם זה.

חיים אורון: בוא נסיים עם זה.

חיים אורון: בוא נגיד לכנסת, חבל על ההדפסה של "הכחול".

חיים אורון: בוא נגיד לממשלה שאנחנו לא דנים בזה כי הכנסת החליטה שנגמר.

חיים אורון: יושבת ראש הכנסת ציינה את זה בסיכום המושב הקודם כאחד ההישגים.

חיים אורון: מה, אנחנו עושים צחוק מעצמנו?

חיים אורון: הנושא השלישי.

חיים אורון: ראיתי בנייר שהכנת שאנחנו נקיים את דיון מוקדם ואנחנו נציע שינויים ובדצמבר נבחן את התקציב על פי השינויים.

חיים אורון: אני מחייך.

חיים אורון: למה אני מחייך?

חיים אורון: כי אני בטוח שכל השרים יתמכו בשינויים שאתה מציע.

חיים אורון: אני מתחייב להיות תלמיד חרוץ ולהמשיך לרשום את הרשימה פה ולהגיד לכם שבסוף התקופה, ברשימה הזאת יישארו 3-4 דברים קואליציוניים.

חיים אורון: כל השאר יישאר מה שהיה ובסך הכל אנחנו עושים ריטואל שאין לו שום תכלית.

אבשלום וילן: ההערה שלך שאין מקום בשולחן הממשלה אינו נכון.

אבשלום וילן: במחסן יש שולחן שני שאפשר להגדיל ל-30 שרים.

אבשלום וילן: כבר היו דברים מעולם.

ניסן סלומינסקי: אפשר לקבל את חוק ההסדרים?

ניסן סלומינסקי: אנחנו צריכים לראות על מה אנחנו דנים.

סטס מיסז'ניקוב: היום אברר מתי נקבל טקסט סופי של חוק ההסדרים.

חיים אורון: זה יהיה רק בתחילת אוקטובר.

חיים אורון: חוק ההסדרים יונח יחד עם התקציב בתחילת מושב הכנסת והוא לא יהיה קודם.

מרינה סולודקין: אתמול קיבלו הסכם של ניצולי השואה.

מרינה סולודקין: אני מברכת אתכם על ההסכם שקשור בצורה ישירה לניצולים של גטאות ומחנות ריכוז.

מרינה סולודקין: ככאלה שמייצגים את העלייה, אני רוצה להביע את מחאתי על כך ש-85,000 של פליטי השואה לא נכללו בהסכם.

מרינה סולודקין: בגלל שיושב הראש הנכבד מייצג את אותו ציבור שאני מייצגת, אני מבקשת ישיבה של ועדת הכספים בנושא זה.

סטס מיסז'ניקוב: אין ספק.

סופה לנדבר: אני רוצה להצטרף ולהגיד שישראל ביתנו, אתה ואני וכל חברי הכנסת מישראל ביתנו, חושבים שהסלקציה שנעשתה כלפי אותם אנשים, שלא נכללו בתוך ההסכם, אינה נכונה.

סופה לנדבר: מדינת ישראל לא יכולה לעשות סלקציה כלפי אותם אנשים שהם ניצולי שואה.

סופה לנדבר: אין קבוצות שונות.

סופה לנדבר: זאת טרגדיה אנושית של אנשים.

סופה לנדבר: הם עברו את הטרגדיה הזאת ולא יתכן שלא ננצל את כל ההזדמנויות שיש לנו כסיעה בכנסת כדי למצוא פיתרון לאותם אלפי אנשים שלא נכללו בהסכם הזה.

סופה לנדבר: אני נגד סלקציה, אני חושבת שהיא לא במקום.

סופה לנדבר: אני מברכת את אותם אנשים שמקבלים את ההטבות, אמנם באיחור רב ובאחור של שנים.

סופה לנדבר: מדינת ישראל היתה חייבת לאנשים האלה, היא היתה צריכה לעשות הכל כדי שהם ינצלו את ההטבות עוד לפני שנים רבות.

סופה לנדבר: טוב שהיום הם מקבלים את ההטבות האלו אבי אני ממש נגד הסיפור הזה של ההפרדה בין טרגדיות ובגלל זה אני חושבת שאנחנו נעשה הכל כדי לתת את הפיתרון לאותם אנשים.

סטס מיסז'ניקוב: סופה, חוץ מהמילה "סלקציה" שהיא קצת קשה, אני מתחבר למה שאמרת.

סופה לנדבר: היא קשה, אבל היא במקום.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסכים לכל מילה.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שמה שנעשה אתמול זה הוספת חטא על פשע.

סטס מיסז'ניקוב: פשוט הבדילו בין דם לדם, בין גורל לגורל, בין טרגדיה לטרגדיה.

סטס מיסז'ניקוב: פשוט השאירו אנשים, שגם עברו מחנות וגם עברו תלאות ואמרו שיפתרו את זה לקראת החגים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נקיים בהקדם דיון בוועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לענות בקצרה לחיים אורון.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי המקרו.

סטס מיסז'ניקוב: רציתי לעשות ישיבת פותח עם קובי הבר שיציג את כל המבנה ואת כל התוואי של התקציב.

חיים אורון: עם השר.

סטס מיסז'ניקוב: לפחות עם קובי הבר, כי רצינו לשמור את השר לפתיחת המושב.

סטס מיסז'ניקוב: קובי יצא לחופשה וזה לא הסתדר.

סטס מיסז'ניקוב: בשבוע שבועיים הקרובים הוא יבוא לפה ויציג לנו את המתווה כדי שנקיים דיון במקרו.

סטס מיסז'ניקוב: בלי שום קשר, אמנם התחלנו באוגוסט עם המפגשים עם המשרדים, אבל הם יבואו פעם שניה גם בנובמבר ובדצמבר, כפי שמתקבל מחוק התקציב.

סטס מיסז'ניקוב: לדעתי, כרגע יש לנו אמירה.

סטס מיסז'ניקוב: הייתי רוצה להתמקד בשלוש שאלות: שנת 2007, שלושת הדברים הגדולים ביותר שנעשו במשרד; שנת 2008, שלושת הדברים שמתכוונים לעשות ותקצובם; כיוון שיש קיצוצים בכל משרד כדי שהתקציב יהיה מאוזן, מהם הדברים שיוצאו מתכנית העבודה של המשרד?

סטס מיסז'ניקוב: חיים, כאן יש לנו אמירה, לא רק בקטע של רישום דרישות השרים והמנכ"לים, אלא, לבנות יחד עם המשרדים הממשלתיים, תכנית עבודה עם סדרי עדיפויות.

סטס מיסז'ניקוב: אם יתברר, לאחר שהתכנית תוצג על ידי השר והמנכ"ל, שיש פספוס בנקודות מסוימות, אולי נוכל, יחד איתם, לשכנע לשנות סדרי עדיפויות.

סטס מיסז'ניקוב: לדעתי זה לא פחות מתוספת תקציב.

סטס מיסז'ניקוב: זה היה הרציונאל כדי שהוועדה הזאת לא תהיה חותמת גומי אלא תעשה עבודה רצינית בתוך המשרדים.

סטס מיסז'ניקוב: כיוון שהתחלנו מוקדם יש עוד אפשרות לשנות דברים.

סטס מיסז'ניקוב: נתחיל עם המשרד לקליטת עליה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מברך את השר אדרי, שהוא שר אחראי בשני משרדים.

יעקב אדרי: בוקר טוב לכולם.

יעקב אדרי: ברשות

יעקב אדרי: כם אומר כמה דברי רקע ולאחר מכן מנכ"ל המשרד ייתן סקירה יותר יסודית.

יעקב אדרי: כפי שאתם יודעים נכנסתי לתפקיד לפני כחודש וחצי ונקלעתי ישר לנושא התקציב.

יעקב אדרי: הקדשתי את כל כולי לנושא הזה כי ראיתי בזה נקודת מפתח לקראת שנה הבאה.

יעקב אדרי: היה חשוב לי מאוד להיות מעורב בכל דבר.

יעקב אדרי: בהזדמנות הזאת אני רוצה להודות לחברי הכנסת, שיושבים כאן, שניצבו מהר מאוד לצידי בנושא קליטת העלייה.

יעקב אדרי: מכל הסיעות באו והתגייסו.

יעקב אדרי: ביקשתי מכולם להגיע ואני שמח שבעבודה משותפת ביטלנו את כל הגזרות.

יעקב אדרי: מי שראה את התכנית של האוצר, זה פשוט היה לגלח את כל התכניות העיקריות של המשרד: לקצץ את סל הקליטה, נושא קמי"ע והנושא של מענק המכס.

יעקב אדרי: היתה עוד תכנית של הדיור.

יעקב אדרי: רצו להעביר את כל נושא הדיור למשרד השיכון.

יעקב אדרי: בנושא יש מצוקה גדולה בקרב העולים.

יעקב אדרי: התור הוא ארוך מאוד והמצוקה גדולה מאוד.

יעקב אדרי: אני מכיר את זה מכובעים אחרים שלי בעבר.

יעקב אדרי: אני שמח שכל הגזרות האלה התבטלו.

יעקב אדרי: אני שוב מודה לכל אותם אנשים שסייעו.

יעקב אדרי: בסופו של דבר גם האוצר הבין.

יעקב אדרי: אמרתי לשר האוצר, שהיה עדיף לנו להתמודד עם מספרים גדולים יותר בעליה ולהתמודד עם הבעיה התקציבית.

יעקב אדרי: לצערנו הרב המספרים לא גדולים ואם, בעקבות הקיצוצים, נשדר שאנחנו לא רוצים את העולים, זה מצב לא נכון ולא טוב.

יעקב אדרי: אני שמח שבסופו של דבר שמהמשרד לקליטת עליה לא קוצץ כלום.

יעקב אדרי: היה הקיצוץ פלט שנעשה בסוף הדיון על התקציב.

יעקב אדרי: אני מקווה שבסופו של דבר נמצא תקציב מגורמים אחרים שעוזרים בנושא קליטת העליה.

יעקב אדרי: המשרד לקליטת עליה הוא משרד יחסית קטן, שעושה עבודה באמת חשובה באמצעים דלים.

יעקב אדרי: אנחנו יושבים על תכנית שנה הבאה.

יעקב אדרי: כולנו שומעים את הנתונים הקשים בנושא הנוער העולה.

יעקב אדרי: אני מקווה שהצוות שלנו, שיישב על תקציב שנה הבאה, ייתן דגש.

יעקב אדרי: השנה גם טיפלנו בנושא הנוער אבל זה יהיה הדגש בשנה הבאה.

יעקב אדרי: האחוזים של העבריינות והפשיעה בקרב הנוער העולה הוא גבוה מאוד.

יעקב אדרי: אני לא מחדש כלום.

יעקב אדרי: ראיתם את הנתונים וקראתם את הכתבות.

יעקב אדרי: הבעיה היא לא פשוטה ואנחנו צריכים לתת טיפול כללי שיכלול את כל המשרדים השונים, חינוך, משטרה משרד לקליטת עליה, רשויות מקומיות.

יעקב אדרי: חייבים לעשות תכנית מקיפה שתכלול את כולם, על מנת שניתן פיתרון והמספרים של הפשיעה והעבריינות לא ימשיכו לגדול.

יעקב אדרי: נושא נוסף: הטיפול הייחודי בנושא אתיופים.

יעקב אדרי: אנחנו שמים דגש על הנושא הזה.

יעקב אדרי: בשנה הבאה נשים דגש יותר גדול כי שם הרגישות גדולה יותר.

יעקב אדרי: שם התא המשפחתי התפרק.

יעקב אדרי: הסמכות המשפחתית שהיתה התפרקה.

יעקב אדרי: אנחנו רוצים לעשות מאמץ משותף עם גורמים שמסייעים בנושא.

יעקב אדרי: הופתעתי אתמול לשמוע על נתוני הגיוס של האתיופים.

יעקב אדרי: למרות הבעייתיות, הגיוס לצה"ל בקרב האתיופים הוא גבוה מאוד.

יעקב אדרי: זה דבר מאוד מעודד.

יעקב אדרי: לאור הקשיים זה נראה דבר חיובי.

יעקב אדרי: בנוסף, מספר הסטודנטים בקרב האתיופים הולך ועולה.

יעקב אדרי: משרד הקליטה משלם את כל שכר הלימוד בשלושת השנים.

יעקב אדרי: אני חושב שזה מפעל יפה.

יעקב אדרי: אפשר להוסיף לזה גם את העדה הקווקזית, שהחל משנה מסוימת היא מקבלת שכר לימוד ואני רוצה להרחיב את זה.

יעקב אדרי: אני חושב שכל מי שיכול להוציא את העדות ממעגל המצוקה אלה החברה בעלי ההשכלה מתוך העדה.

יעקב אדרי: כך האמנתי וכך עשיתי בעבר בעיר הקטנה שלי.

יעקב אדרי: הגדלנו את מספר הסטודנטים ובסופו של דבר הם היו העובדים הסוציאליים, העובדים הקהילתיים, מדריכי הספורט.

יעקב אדרי: הם עזרו לנו במצוקות השונות.

יעקב אדרי: העניין הזה יקבל את ביטויו בשנה הבאה ואני חושב שבנושא הזה, ההתמקדות בארבעת הנושאים האלה, היא מאוד חשובה.

יעקב אדרי: אני מאמין שהיא תיתן את הפירות בהמשך.

יעקב אדרי: נושא נוסף, שבוודאי קראתם עליו, הוא נושא היורדים.

יעקב אדרי: התברר שיש לנו מספר יורדים שמגיע לכ-750,000.

יעקב אדרי: זאת קהילה אדירה שהפוטנציאל שלה לעלייה הוא לא מבוטל.

יעקב אדרי: זאת עליה שאם נחזיר ממנה חלק קטן, לא נצטרך ללמד אותם עברית.

יעקב אדרי: חלקם הגדול עשו שירות צבאי.

יעקב אדרי: הם מתאקלמים מהר בארץ וסביר שהם ימצאו תעסוקה.

יעקב אדרי: התברר שהיו כמה מוקשים, כמו הסיפור של ביטוח הבריאות.

יעקב אדרי: זה לא היה פשוט אבל אני שמח שהאוצר הבין את החשיבות של העניין וצריך להגיד להם יישר כוח.

יעקב אדרי: אמרתי להם שננסה את זה לשנה אחת בשנות ה-60 למדינת ישראל.

יעקב אדרי: בברכתו של ראש הממשלה ושר האוצר נעשה את הפיילוט הזה משנה הבאה כדי שנוכל לומר לעצמנו שעשינו את זה ונראה האם מנצלים את זה כפי שחוששים ואולי החשש הוא חשש שווא.

יעקב אדרי: אם ינצלו את זה מספרים קטנים זה בטל בשישים.

יעקב אדרי: אני חושב שיש ערך מוסף אדיר אם נצליח להחזיר את היורדים.

יעקב אדרי: אני מקווה שבסוף בשנה הבאה נוכל לדווח את תוצאות הניסוי.

יעקב אדרי: כבר אנחנו מודיעים שיש הרשמה לעליה.

יעקב אדרי: החל מה-1.4.2008, מי שיגיע לארץ מהיורדים, מייד יבוטח הוא ומשפחתו החל מהיום הראשון, כאשר משרד הקליטה ומשרד האוצר נושאים בתשלום הביטוח הבריאותי.

יעקב אדרי: בנוסף, אנחנו התחלנו בדיאלוג עם רשות המיסוי על מנת להקל בנושא המיסוי על היורדים, על מנת שלא יתחשבנו איתם על מה שהיה שם.

יעקב אדרי: מי שהרוויח שם הרוויח וטוב שהוא יביא את הכסף לישראל.

יעקב אדרי: בסופו של דבר הוא ישקיע את זה במדינה וזה יתרום להתפתחות הכלכלית.

יעקב אדרי: בנוסף, ניתן מענקים לעסקים קטנים ליורדים שיחזרו.

יעקב אדרי: יש לנו עוד כמה תכניות שעדיין לא הגיענו לגביהם להסכמה עם האוצר.

יעקב אדרי: ארז, שיושב איתנו, עושה עבודה חשובה מאוד מול האוצר.

יעקב אדרי: אני חייב לומר שיש נכונות באוצר ללכת לקראת הנושא הזה.

יעקב אדרי: הנושא האחרון הוא נושא הגיור, שהתפרסם הבוקר.

יעקב אדרי: היתה ועדה שהוקמה על ידי הממשלה בראשות המנכ"ל.

יעקב אדרי: היא עשתה עבודה יסודית.

יעקב אדרי: אני חושב שנושא הגיור הוא נושא רגיש ובעייתי וצריך לטפל בו.

יעקב אדרי: גם אני טיפלתי באופן אישי בכמה מקרים.

יעקב אדרי: היו מקרים אבסורדיים של חיילים ששירתו ובתום השירות הצבאי אמרו להורים שלהם ללכת הביתה.

יעקב אדרי: במילים אחרות, לא נתנו להם אזרחות.

יעקב אדרי: האמא לא היתה יהודיה אבל הבן התגייס ואז עשינו מהלך מאוד לא פשוט.

יעקב אדרי: בסופו של דבר דאגנו לתעודת זהות.

יעקב אדרי: אני זוכר שמרינה עזרה לי בנושא הזה.

יעקב אדרי: הנושא של הגיור הוא מאוד חשוב.

יעקב אדרי: יש רבנים שמאוד מקלים ויש רבנים שמאוד מקשים.

יעקב אדרי: אני לא רוצה לעשות אבחנות.

יעקב אדרי: רובכם מכירים את הנושא.

יעקב אדרי: אני מקווה שהרב עמר, שמוביל את נושא הגיור ויש לו פתיחות גדולה מאוד, ירצה ללכת לכיוון העניין הזה.

יעקב אדרי: אני מקווה שבעניין הזה יהיו לנו תוצאות.

יעקב אדרי: נצטרך לאשר 10 דיינים נוספים על מנת לזרז את הליכי הגיור.

יעקב אדרי: הנושא מאוד חשוב.

יעקב אדרי: יש בערך 300,000 עולים שלא מוכרים כיהודים.

יעקב אדרי: אם נצליח לגייר לפחות חלק גדול מהם, עשינו דבר מאוד חשוב לעתיד של הדור של הילדים שלנו.

יעקב אדרי: אני רוצה לציין לטובה את הגיור בצה"ל.

יעקב אדרי: האלוף אלעזר הוביל את זה ועשו את זה בצורה מאוד מכובדת.

יעקב אדרי: המספרים שם מאוד מרשימים והלוואי שגם בבתי הדין האזרחיים תהיה לנו הצלחה.

יעקב אדרי: אני מאוד מודה לכם.

יעקב אדרי: אם יהיו שאלות, אשמח לענות.

סטס מיסז'ניקוב: ארז, אני רוצה לכוון אותך.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו שני משרדים ויש לך זמן עד שעה 10:00 לנושא של קליטת העליה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש שבמצגת שלך תתמקד בשלושת הדברים שציינתי.

ארז חלפון: במצגת מופיעים נתוני העליה משנת 2004, כאשר אנחנו מדבריים על תחזיות של עד סוף 2007 .

ארז חלפון: צפי לעליה עד סוף 2007 20,200 – 21,000 עולים.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים חודשי הקיץ יולי עד ספטמבר, אלה החודשים שבהם מגיעים רוב העולים ולכן הצפי ל-2007 הוא 22,500.

ארז חלפון: זה קצת מפתיע אותנו לטובה כי היה לנו חשש שבגלל המלחמה בצפון תהיה האטה בעלייה בשנת 2007.

ארז חלפון: אנחנו נעבור לגרף הבא.

ארז חלפון: היעדים העיקריים של המשרד, שהונחו על ידי השר הקודם והתבקשנו על ידי השר הנוכחי, יעקב אדרי, להמשיך בהם גם ב-2008, היות וחלק מהעבודה בוצעה כבר ב-2007 וחלק מהדברים, כמו תושבים חוזרים, גולשים לשנת 2008.

ארז חלפון: הנושא העיקרי ביותר הוא נושא תעסוקת עולים, קידום הכשרה והשמות בתעסוקה לעולים חדשים.

ארז חלפון: הנושא השני הוא תגבור לימוד השפה העברית.

ארז חלפון: כמו שאתם יודעים, למרות האולפנים ולמרות 500 השעות שמקבלים באולפנים לעברית, מרבית העולים עדיין לא מדברים עברית בצורה שבה רצינו.

ארז חלפון: יש ועדה בראשות פרופ' תדמור, עם משרד החינוך, שאמורה לסיים את עבודתה ומסקנותיה יוגשו לשר עד ה-30 באוקטובר.

ארז חלפון: לאחר שיוגשו המסקנות, נחליט על צעדים קדימה מעבר לתכניות, כולל אפשרת לפיילוט עם מכונים פרטיים.

ארז חלפון: הנושא השלישי עידוד עליה וחזרתם של תושבים חוזרים.

ארז חלפון: כמו שהשר אמר, אנחנו נותנים, מצד אחד, בעליה קהילתית לערים מסוימות כשאנחנו נותנים עדיפות לצפון ולדרום וחזרתם של תושבים חוזרים.

ארז חלפון: הנושא הרביעי זה הגדלת מספר המתגיירים.

ארז חלפון: סיימנו אתמול את דיוני הוועדה הבינמשרדית של ועדת הגיור והיא תוגש היום למשרד ראש הממשלה.

ארז חלפון: לאחר שהיא תוגש, יש שם כמה מסקנות שאם הם יאומצו על ידי ראש הממשלה, אני חושב שאנחנו נעשה פתח ונוכל להגדיל את מספר המתגיירים בצורה שאנחנו רוצים ולהוריד חסמים.

ארז חלפון: נושא התעסוקה.

ארז חלפון: כפי שאתם רואים המשרד מפעיל מספר תכניות חשובות.

ארז חלפון: לאחר סקרים ומחקרים שעשינו ובגלל קיצוצי תקציב צמצמנו והתמקדנו בכלים החשובים שנותנים לעולים את המירב כדי להשתלב בשוק התעסוקה העיקרי.

ארז חלפון: יש לנו מרכזי הכוון.

ארז חלפון: אנחנו מוציאים את זה לחברות מיקור חוץ פרטיות שמפעילות את המרכזים בערים שיש בהם עולים.

ארז חלפון: העולים מגיעים לשם, עוברים סדנאות בתעסוקה, עוזרים להם לכתוב קורות חיים ומפנים אותם, לאחר יעוץ למה הם מתאימים, למקומות העבודה.

ארז חלפון: עד אוגוסט 2007 1,500 עולים השתתפו במרכזי ההכוון ונכנסו למקום העבודה.

ארז חלפון: מפורט לכם התקציב.

ארז חלפון: מבחינתנו מדד ההצלחה הוא שאנחנו רואים ש-72% מהעולים שהופנו למקומות עבודה דרך מרכזי ההכוון, עדיין עובדים ולא פוטרו או לא התפטרו מחוסר התאמה.

ארז חלפון: הנושא השני הוא הכשרת עולים במקצועות רישוי.

ארז חלפון: אנחנו מכשירים את העולים גם למקצועות כמו: עריכת דין, ראיית חשבון, רופאי שיניים.

ארז חלפון: מממנים להם את ההכשרה כדי שהם יוכלו להיכנס למקצועות האלה.

ארז חלפון: ישנו מרכז לקידום אמנים עולים בעלות שנתית של 5.5 מיליון.

ארז חלפון: 812 עולים השתתפו עד אוגוסט 2007 בפרויקט הזה.

ארז חלפון: לצערי הרב, אנחנו מפסיקים את הפרויקט הזה בספטמבר עקב קיצוצי תקציב.

ארז חלפון: קידומי העסקה.

ארז חלפון: המשרד ממן חצי ממשכורת המינימום לעולים חדשים.

ארז חלפון: אנחנו משלמים לחברות חצי ממשכורת המינימום על מנת שיעסיקו את העולה חצי שנה במקום העבודה והמעסיק מתחייב להמשיך להעסיק את העולה במשך חצי שנה נוספת.

ארז חלפון: אנחנו יודעים שאם עולה נקלט בעבודה ונמצא במשך שנה במפעל או בחברת הייטק, אנחנו מעריכים שהוא ימשיך את העבודה ולא יפוטר.

ארז חלפון: הנושא הרביעי זה תכנית הוואוצ'רים של המשרד.

ארז חלפון: זאת תכנית שאנחנו פיתחנו.

ארז חלפון: במקום שהעולה יחכה לקורס שייפתח, אנחנו קוראים לו, בודקים מה הוא רוצה, בודקים שיש ביקוש למקצוע שהוא רוצה לעסוק בו ואז אנחנו נותנים לו תלוש.

ארז חלפון: עם התלוש הוא עובר את ההכשרה ולאחר מכן נקלט במקום העבודה.

ארז חלפון: סך הכל אנחנו משקיעים בתכנית הזאת כ-15 מיליון שקל.

ארז חלפון: עד אוגוסט 2007 כמעט 4,500 עולים קיבלו את הוואוצ'ר ונכנסו למקומות עבודה.

ארז חלפון: הנושא האחרון זה יזמות עסקית, שנכנס אצלנו לאגף תעסוקה ויזמות.

ארז חלפון: במהלך שנת 2007, לאחר משא ומתן של חצי שנה עם האוצר, הכפלנו את ההלוואות בריבית מינימום, שלא עולה על 2%, והיא הלוואה עומדת.

ארז חלפון: הכפלנו ל-70,000 את סכום ההלוואה שעולה יכול לקבל כדי לפתוח עסק.

ארז חלפון: יש לנו מספר מטי"ם שנותנים יעוץ עסקי לעולה שרוצה לפתוח עסק.

ארז חלפון: עושים לו בדיקת כדאיות, מראים לו מה יהיו הוצאות העסק והאם הוא יכול להצליח.

ארז חלפון: לאחר שהעולה מבין לאן הוא הולך ואנחנו רואים שיש כדאיות כלכלית לעסק, אנחנו מאשרים את זה.

ארז חלפון: אנחנו יכולים לראות שכ-7,500 בקשות אושרו לעולים חדשים שרצו לפתוח עסקים עד אוגוסט 2007.

ארז חלפון: מתוכם, כבר 4,000 פתחו את העסקים.

ארז חלפון: זאת אומרת, 57% אחוזי ביקוש.

ארז חלפון: סך הכל עלות כוללת של הפרויקט – 8 מיליון שקלים.

ארז חלפון: עד סוף 2008 נקים מרכז עסקים לעולים ולתושבים חוזרים.

ארז חלפון: עד סוף שנת 2007 אנחנו נבחן שוב את התבחינים למתן הלוואות מקרן עולה.

ארז חלפון: למרות שעשינו שיפורים, עדיין יש קשיים.

ארז חלפון: האוצר דורש ערביות מהעולים.

ארז חלפון: הוא דורש מהם להביא חבר כדי לתת ערבות כספית.

ארז חלפון: אנחנו יודעים שלעולים החדשים אין משפחה בארץ וחברים.

ארז חלפון: אנחנו מנסים להוריד את הערבים ובמקום ערבים לשעבד רבע משווי הרכב שבבעלותו.

ארז חלפון: בראשית שנת 2007 הקמנו מוקד מידע עסקי טלפוני.

ארז חלפון: העולים יכולים להתקשר.

ארז חלפון: גם עולים שנמצאים בחו"ל ורוצים להתעניין יכולים להתקשר למוקד העסקי ולברר לגבי פתיחת עסקים.

ארז חלפון: הנושא הבא, תגבור אולפני העברית של המשרד.

ארז חלפון: אנחנו רואים שיש פה בעיה.

ארז חלפון: ביצענו מספר תכניות חדשות בשנת 2007 וכפי שאמרתי, עם סיום עבודת הוועדה שתגיש את מסקנותיה לשר הקליטה, אנחנו נחליט, לאחר מכן, על צעדים אופרטיביים, כאשר יש סיכוי שלראשונה נלך למכונים פרטיים.

ארז חלפון: הנושא הזה כבר נבדק והשר יחליט בסוף אוקטובר או בתחילת נובמבר אם לאמץ את כל המסקנות או רק את חלקן.

ארז חלפון: אעבור ברפרוף על הכלים שאנחנו נותנים לעולים כדי ללמוד את השפה העברית.

ארז חלפון: כל עולה שמגיע מקבל 500 שעות כדי ללמוד עברית.

ארז חלפון: אגב, גם זה נבחן בוועדה.

ארז חלפון: יכול להיות שצריך להגדיל את מספר השעות ולהעלות אותם ל-700 או 800 שעות.

ארז חלפון: אנחנו בודקים את זה במהלך השנה הזאת.

ראובן ריבלין: מה גובה התקציב בעניין הזה?

ראובן ריבלין: כמה זה 500 שעות אולפן?

חנוך צמיר: זה מתחלק בין הסוכנות היהודית למשרד הקליטה.

חנוך צמיר: משרד הקליטה משלם את שכר המורים, באמצעות משרד החינוך בסדר גודל של 15 מיליון שקל, והסוכנות היהודית מממנת את ההפעלה.

ראובן ריבלין: זאת אומרת שאצלכם זה מתוקצב ב-15 מיליון שקל.

חנוך צמיר: נכון.

ארז חלפון: כאשר כל הלימודים מבוצעים על ידי המורים של האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך וזה יכול להוות בעיה.

ארז חלפון: משרד החינוך כבר אומר שאם נצא ממנו הוא יצטרך לפטר מורים ויצטרך לעשות כל מיני שינויים קשים.

ארז חלפון: אותנו, כמשרד הקליטה, מעניינים העולים.

ארז חלפון: כמו שאמרתי, השר יצטרך לקבל הכרעות.

ראובן ריבלין: כשיש קיצוץ רוחבי זה גם הולך על הנושא הזה?

ראובן ריבלין: זאת שאלה רטורית.

ארז חלפון: אני יכול להגיד לך שיש קיצוץ אבל הוא במינימום.

ארז חלפון: בגלל שזה הולך למשכורות של מורים אז זה לא מתבצע כ"פלט".

ארז חלפון: אם יש 2% על כל המשרד, אני לא יכול להגיד לך אם הקיצוץ הוא 1% או שליש אחוז, אבל הקיצוץ הוא יותר מינורי מאשר באגפים אחרים.

ראובן ריבלין: זה יגרום לפיטורי מורים?

חיים אורון: אם יעשו מיקור חוץ, זה יפגע במורים.

ארז חלפון: אם זה ייצא למכונים פרטיים, זה יגרום לפיטורי מורים.

ארז חלפון: משרד החינוך מתנגד לזה.

ארז חלפון: נעבור לגרף הבא.

ארז חלפון: אלה מספר תכניות שהמשרד מפעיל.

ארז חלפון: בינואר 2007 השקנו אתר טלוויזיה אינטראקטיבי שמופיע גם ביס וגם בהוט, במטרה לעודד את העולים שנכנסים לשוק העבודה הישראלי.

ארז חלפון: יש להם צרכים יחודיים.

ארז חלפון: הם צריכים לפרנס משפחה וחלקם הולכים אף לעבודות נוספות.

ארז חלפון: לכן חשבנו שאם נביא את הערוץ האינטראקטיבי לתוך הבית, העולה יחזור מהעבודה, יפתח את הטלוויזיה ויצפה בערוץ.

ארז חלפון: דרך הערוץ הזה הוא יוכל ללמוד עברית.

ארז חלפון: עשינו את זה קצת עם משחקי טריוויה, משחקים ותשבצים, ואנחנו מקווים שזה יעודד את העולים.

ארז חלפון: בסוף השנה אנחנו מתכוונים לעשות סקר שיבדוק כמה עולים נכנסו.

ארז חלפון: בהתחלה היו הרבה כניסות.

ארז חלפון: אנחנו רוצים לבדוק יותר לעומק אם מדובר בכניסות ראשוניות.

ארז חלפון: חשוב לנו שהעולים יחזרו שוב ושוב לאתר.

סופה לנדבר: יש תלונות.

ארז חלפון: אנחנו יודעים.

ארז חלפון: היו בעיות בשימוש גם בגלל פס הרוחב.

ארז חלפון: אנחנו יודעים ומטפלים.

ארז חלפון: בסוף השנה נעשה סקר.

סטס מיסז'ניקוב: אם יש תלונות סימן שאנשים נכנסים.

ארז חלפון: אנחנו מדברים על עידוד עליה ותושבים חוזרים.

ארז חלפון: השר הציג את התכנית לגבי אותם 750,000 תושבים ישראלים חוזרים מצפון אמריקה ומאירופה.

ארז חלפון: משרד הקליטה מפעיל בתים ישראלים בקונסוליות אבל עקב תקציב נמוך אנחנו לא יכולים לשים רכז בית ישראלי בכל קונסוליה ובכל שגרירות בעולם.

ארז חלפון: לכן אנחנו מצומצמים בנושא הזה.

ארז חלפון: יצאנו בתכנית חדשה שמתייחסת לסעיף 58 בחוק הביטוח הלאומי.

ארז חלפון: האוצר התנגד לבטל את החוק אבל מצד שני הסכים ללכת איתנו לפיילוט לשנת השישים.

ארז חלפון: לאחר שנסיים את הנוהל לגבי הטפסים, מ-1 באוקטובר כל ישראלי שרוצה לחזור ארצה ימלא טופס ויודיע לנו.

ארז חלפון: אנחנו נעדכן את הביטוח הלאומי.

ארז חלפון: משרד הקליטה יממן עבורו את הביטוח הרפואי, יעביר לביטוח לאומי את הסכום עבור אותו תושב ישראלי והתושב הישראלי שיגיע עם בני משפחתו מ-1 באוקטובר יוכל לקבל את הביטוח הרפואי ואנחנו מימנו עבורו את הדבר הזה.

יעקב אדרי: מהיום הראשון.

סופה לנדבר: אנחנו גם טיפלנו בנושא הזה אבל זה יפה מאוד.

ארז חלפון: לתכנית הזאת מתווספת התאמה של חברות מובילות במשק כמו טבע ואינטל, כדי להכין משרות לאותם תושבים חוזרים, שרובם עוסקים בהייטק.

ארז חלפון: צריך להכין להם משרות על מנת שהם יגיעו ותחכה להם עבודה.

ארז חלפון: אנחנו נקים אצלנו במשרד אתר, נחבר אותם לאותן חברות על מנת שאיך שהם יגיעו הם יקבלו ביטוח ויוכלו להיכנס לשוק העבודה.

ארז חלפון: כמובן, מי שירצה לפתוח עסק, אז את אותה הלוואה שמקבל העולה בסך 70,000 שקל, גם התושב החוזר יוכל לקבל.

ארז חלפון: גם פה אנחנו מוכנים.

ארז חלפון: הדבר האחרון שמעכב אותנו זאת הוועדה שאנחנו מקיימים מול רשות המיסים.

ארז חלפון: אגב, מדובר בהקלות במס גם לעולים וגם לתושבים חוזרים.

ארז חלפון: שהמדינה לא תתעסק עם מה שיש להם שם.

ארז חלפון: הם יגיעו לפה, יתחילו לשלם פה מיסים על מה שהם קונים ורוכשים.

ארז חלפון: אני חושב שגם המדינה תרוויח מזה.

ארז חלפון: התחלנו את הוועדה עם ג'קי מצא ואנחנו ממשיכים כעת עם נסרדישי.

ארז חלפון: השר דיבר עם שר האוצר וביקש ממנו לקדם את הנושא הזה.

ארז חלפון: אני יודע ששר האוצר כבר פנה לרשות המיסים על מנת שיקבלו החלטות.

ארז חלפון: אנחנו צריכים לבצע הליכי חקיקה ולכן אנחנו רוצים שזה יתבצע כמה שיותר מהר כדי שנוכל להכניס את התכנית של רשות המיסים לתכנית הכוללת ולא לצאת לשלושתם בלי התכנית האחרונה.

ארז חלפון: אני מקווה שנעמוד בלוחות הזמנים.

ארז חלפון: כמובן שגם המשרד נערך.

ארז חלפון: הוא איחד את האגפים של עידוד עליה ותושבים חוזרים.

ארז חלפון: נבחרה מנהלת אגף שמרכזת את כל העסק, כולל תגבור כוח אדם.

ארז חלפון: אני מעריך שמייד אחרי החגים נהיה ערוכים להפעיל את התכנית.

ארז חלפון: התכנית האחרונה היא תכנית ביזנס אי.

ארז חלפון: אל על מנת שאותם עולים חדשים ותושבים חוזרים יוכלו לקבל את כל המידע ויוכלו אפילו להתחיל את שלבי הכנסת העסק עוד בעודם בחו"ל.

ארז חלפון: אנחנו עושים את הכל מהמוקד שלנו כאן.

ארז חלפון: כשהעולה או התושב חוזר מגיעים לארץ הם חותמים על הטפסים ויוצאים לדרך.

ארז חלפון: בסוף שנת 2007 או בתחילת שנת 2008 נרחיב את הפרויקט הזה גם לאוקראינה ורוסיה, שלא נמצאים כרגע בתכנית.

ארז חלפון: לפני חצי שנה הכנו תכנית לעידוד עלייה.

ארז חלפון: אנחנו קוראים לו "המיליון הבא".

ארז חלפון: אנחנו מתכוונים ביחד עם הסוכנות היהודית, העמותות הפרטיות ונתיב, להעלות מיליון יהודים ב-15 השנים הבאות.

ראובן ריבלין: מסין?

ראובן ריבלין: מהודו?

סטס מיסז'ניקוב: רק באוקראינה יש 350,000 יהודים.

ארז חלפון: רובי, אוכל לתת לך נתונים לגבי הודו.

ארז חלפון: התכנית הזאת היתה צריכה להיות מוצגת לראש הממשלה.

ארז חלפון: התבקשנו על ידי משרד ראש הממשלה לעכב אותה עקב חוסר תקציב.

ארז חלפון: התכנית הזאת נמצאת במגירה ואנחנו מקווים שניקרא להציג אותה ולאשר את התקציב.

ארז חלפון: הנושא האחרון: עליה קהילתית שקשורה לעידוד עליה.

ארז חלפון: אנחנו לוקחים קבוצות שלמות שרוצים לעלות כקבוצה ומשייכים אותם לעיר מסוימת.

ארז חלפון: כמובן שאנחנו מלווים עם פרויקטור ונותנים תוספות מיוחדות.

ארז חלפון: התכנית הזאת מאוד מצליחה.

ארז חלפון: כל 3 שנים אנחנו מחדשים את התקציב והשנה אנחנו נכנסים למחזור ד'.

ארז חלפון: השלכות קיצוצי המשרד.

סטס מיסז'ניקוב: על מה אתם מוותרים בשנת 2008?

ארז חלפון: אנחנו בסיום משא ומתן על תקציב 2008.

ארז חלפון: רק מחר אמורה לצאת התכנית מהאוצר.

ארז חלפון: אני אומר מה אנחנו יודעים כרגע: באגף הרווחה, בגלל הקיצוץ אנחנו צריכים לסגור בתים חמים לנערות.

ארז חלפון: סך הכל התקציב הוא 140,000 שקל.

ארז חלפון: מייד אדבר על שנת 2008 ואומר מה אנחנו מתכוונים לעשות, בהתאם להנחיית השר.

ארז חלפון: בנושא של דיור: יש 50,000 ממתינים לדיור.

ארז חלפון: פנינו בבקשה לאוצר להקים 5 מקבצים נוספים לעולים חדשים.

ארז חלפון: בנוסף, פנינו לשר הבינוי והשיכון על מנת להחזיר את הזכאות ל-50:50.

ארז חלפון: כפי שאתם יודעים, היום זה 70% לאזרחים ותיקים ו-30% לעולים חדשים.

ארז חלפון: אנחנו מחכים לתשובות ממשרד הבינוי והשיכון.

ארז חלפון: מאיר שטרית, השר הקודם, נתן תנו תשובה שלילית.

סטס מיסז'ניקוב: העלות היא 384 מיליון שקל?

ארז חלפון: ל-10 שנים.

ארז חלפון: 38 מיליון לשנה.

ארז חלפון: התכנית נשלחה לאוצר ונשלחה גם לוועדת הכספים.

אבשלום וילן: מה עמדת השר הנוכחי?

ארז חלפון: אנחנו מחכים לתשובה.

יעקב אדרי: אנחנו עדיין במשא ומתן.

יעקב אדרי: קל לנהל איתו את המשא ומתן כי הוא היה שר הקליטה לפני.

חיים אורון: אלה לא יודע אבל בבניה החדשה של הכנסת עשו טיילת מפה עד האוצר.

חיים אורון: כל השרים הולכים וחוזרים.

חיים אורון: יש טיילת ואפילו יש מושבים בדרך כדי לנוח.

ארז חלפון: לגבי תושבים חוזרים.

ארז חלפון: אנחנו סוגריים בית ישראלי בפרטוריה ובמונטריאול עקב חוסר תקציב.

ארז חלפון: אנחנו מנסים לפתוח באוסטרליה.

ארז חלפון: כרגע אנחנו במשא ומתן מול השגריר שם.

אבשלום וילן: יש מקומות שאתם מתגברים?

ארז חלפון: כן, כרגע אנחנו במשא ומתן עם השגריר שלנו באוסטרליה.

ארז חלפון: השגרירות יושבת בקנברה והישראלים יושבים בסידני.

ארז חלפון: המרחקים הם גדולים.

ארז חלפון: בדרך כלל רכז בית ישראל יושב בשגרירות או בקונסוליה.

ארז חלפון: בסידני אין קונסוליה.

ארז חלפון: כרגע אנחנו מנסים לפתור את הבעיה.

ארז חלפון: השכירות עולה הרבה כסף.

ארז חלפון: הנושאים הבאים, שיהיו בדיון עם השר מייד עם אישור התקציב, זה לבוא למקומות נוספים כמו גרמניה ואנגליה.

ארז חלפון: בנושא של תעסוקה: קיצוץ של 2 מיליון שקל בהשתלמויות ערב לעולים.

ארז חלפון: מנהל הסטודנטים זה פרויקט משותף של משרד הקליטה והסוכנות היהודית.

ארז חלפון: הסוכנות הודיעה על קיצוץ של 2 מיליו שקל.

ארז חלפון: השר פנה ליושב ראש הסוכנות כדי לבקש ממנו להחזיר את הקיצוץ ואני מקווה מאוד שהסוכנות תחזיר לנו את הקיצוץ.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להבין.

סטס מיסז'ניקוב: עד עכשיו מימנו שנתיים ואתם רוצים להוריד לשנה?

ארז חלפון: עדיין לא הורדנו כלום.

חנוך צמיר: בינתיים המשרד מכסה את זה.

סטס מיסז'ניקוב: למי שלא מכיר: עולה חדש שמגיע והוא סטודנט, מגיע לו 3 שנות לימוד חינם.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה 10% שקל?

ארז חלפון: זה קיצוץ של הסוכנות היהודית.

ארז חלפון: זה שליש מהיקף התקציב.

סטס מיסז'ניקוב: אז זה שנה פחות.

שי חרמש: לא, זה שליש ממספר הסטודנטים.

חיים אורון: יורידו במספר האנשים.

ארז חלפון: בשנה הזאת עשינו מאמצים כבדים ולקחנו ממקורות אחרים כדי לכסות חלק גדול מהגירעון.

ארז חלפון: בשנת 2008 יש כוונה להגדיל גם לקווקזים ולבוכרים.

ארז חלפון: אנחנו נמצאים בבעיה עקב הקיצוץ החד צדדי של הסוכנות.

ארז חלפון: במידה והסוכנות לא תחזיר את הכסף, יש סיכוי שנפגע במינהל הסטודנטים.

אבשלום וילן: הסוכנות בכלל רלוונטית היום?

שי חרמש: תשאל את יוסי ביילין.

ארז חלפון: קליטה בקהילה.

ארז חלפון: אלה תכניות ברשויות המקומיות.

ארז חלפון: עקב הקיצוץ אנחנו נותנים תוספות לחינוך הבלתי פורמאלי.

ארז חלפון: עקב הקיצוץ במשרד הלכנו לתכנית רה ארגון על מנת לצמצם את העובדים ולסגור לשכות.

ארז חלפון: ביום חמישי האחרון הגענו להסכם עם ההסתדרות ועם ועד העובדים ומשרד האוצר שמשרד הקליטה סוגר 3 לשכות עד שנת 2007 ומאחד את מחוז באר שבע וירושלים עקב קיצוצי התקציב.

אבשלום וילן: כמה אנשים יפוטרו כתוצאה מכך?

ארז חלפון: בסביבות 13 עובדים.

ארז חלפון: עקב הקיצוצים שהמשרד ספג משנת 2001 עד שנת 2007 הגיעו ל-44%.

ארז חלפון: זאת אומרת שאם התקציב הגמיש של משרד הקליטה היה בשנת 2001 כ-402 מיליון, בסוף 2007, התקציב הגמיש לפעולות עומד על 224 מיליון.

סטס מיסז'ניקוב: לסיכום אפשר לומר שבשנת 2008 אתם מתכוונים לטפל בשלושה נושאים: גיור, תושבים חוזרים, תגבור לימוד השפה העברית ותעסוקה.

ארז חלפון: על פי הנחיית השר, אגף רווחה שמתעסק עם נוער עולה, שהתקציב שלו היה 4 מיליון, בשנת 2008 הוא מקבל תוספת של מיליון שקלים ממקורות בתוך המשרד.

ארז חלפון: כל מיליון השקל הולכים לפעילות עבור נוער עולה ונוער בסיכון.

יעקב אדרי: ברשות

יעקב אדרי: כם, אני רוצה להוסיף 3 הערות חשובות.

חיים אורון: אולי תיתן לנו לשאול שאלות.

חיים אורון: אנחנו באים כל פעם לשיעורים.

חיים אורון: אנחנו שומעים את המשרדים אבל אנחנו רוצים להעיר לכם הערות.

יעקב אדרי: אז אני מוותר על ההערות שלי.

חיים אורון: ב-11:00 אנחנו צריכים להיות בדיון במליאה על נפגעי הנאצים.

יעקב אדרי: רציתי לומר שבנושא הנוער יש לנו שותפים מקרנות שונות כמו קרן רש"י וקרן הידידות, שהולכים איתנו וזאת תהיה תוספת תקציב.

יעקב אדרי: בנוסף, נכנסו גופים נוספים לנושא העלייה.

ראובן ריבלין: קרן רש"י אמרה שהיא בתנאי.

ראובן ריבלין: אם אתם לא תיתנו את הכסף שלכם, הם לא יתנו.

יעקב אדרי: דיברתי על שותפות, אנחנו ניתן.

ראובן ריבלין: איך תעשה בשותפות אם לא יהיה לך?

יעקב אדרי: יש כבר תקציב שלנו ויכנסו תקציבים נוספים.

ראובן ריבלין: כראש עיר אני בטוח שהיית מצליח.

ראובן ריבלין: כשר, אני מפחד שיהיו לך הפתעות.

יעקב אדרי: כבר ישבתי עם אלי, דיברתי עם הגברת דבורה ואנחנו הולכים לשותפות.

דוד טל: אלאלוף הסכים לזה?

יעקב אדרי: כן.

יעקב אדרי: עבדתי איתו הרבה שנים.

יעקב אדרי: נכנסו גופים נוספים לנושא של העלאת יהודים.

יעקב אדרי: צריך לציין את זה כי זה דבר מאוד חשוב.

יעקב אדרי: הסוכנות ההיסטורית עשתה את זה בצורה טובה ומכובדת.

יעקב אדרי: נכנס הנושא של "נפש בנפש" ו"עמים" עם הצלחה גדולה בקליטת עליה.

יעקב אדרי: אני מציין זאת כעובדה.

יעקב אדרי: הממשלה הולכת להחליט בשבוע הבא לתקצב ישירות את הגופים האלה.

יעקב אדרי: משרד הקליטה יתקצב אותם ישירות ואני חושב שזה חשוב.

יעקב אדרי: דבר אחרון.

יעקב אדרי: אנחנו הולכים לעשות מיפוי של העליה בארץ.

יעקב אדרי: יש היום ישובים שבהם החלטנו שלא לאפשר שם קליטת עולים נוספים בגלל אחוז הגבוה של העולים בהם.

יעקב אדרי: זה גורם נזק לעולים ולעיר.

יעקב אדרי: סגרנו כבר מספר מקומות ואנחנו הולכים לעשות מיפוי ארצי, בעיקר לאתיופים.

יעקב אדרי: זאת אוכלוסיה שצריכה לקבל טיפול מיוחד.

יעקב אדרי: ככל שאחוז העולים יותר גבוה, אז הטיפול לקוי.

יעקב אדרי: זה בא על חשבון העולים וגורם לקריסה של הערים והשכונות.

יעקב אדרי: יהיו ישובים שבהם נפסיק את המשכנתאות על מנת שלא ייכנסו יותר עולים.

יעקב אדרי: אני חושב שזה לטובת העולים ולטובת הערים.

חיים אורון: אני אהיה קצר כי אני מבין שאין הרבה זמן.

חיים אורון: תראו, אפשר לדבר כמה שרוצים.

חיים אורון: המצגת, עם כל הכבוד לפירוט שלה, הדף המשמעותי זה הדף האחרון.

חיים אורון: אנחנו נעלמים בתוך הפרטים.

חיים אורון: בסך הכל מ-2004, למרות שלא היה שינוי במספר העולים, יש קיצוץ של 33% בתקציב משרד הקליטה.

חיים אורון: זה המשמעות של העניין.

חיים אורון: בדרך כלל אומרים לנו שיש ירידה במספר העולים ולכן התקציב יורד.

חיים אורון: משנת 2004 אין ירידה.

חיים אורון: סל הקליטה הולך לפי מספר העולים לכן אני לא מתייחס אליו.

חיים אורון: הוא בלתי מותנה.

חיים אורון: אני מקווה שלא נגיע למצב שיגידו שהתקציבים לא עולים.

חיים אורון: אני מדבר דווקא על התקציב הגמיש.

חיים אורון: זה הביטוי של העניין וכל הדיבורים על קידום עולים ועל מפלגות שתומכות בעולים, זה הסיפור.

חיים אורון: אני מתאר לעצמי שבמקרה הטוב 2008 יהיה באזור של 210 מיליון שקל וגם הוא קיצוץ לעומת שנה שעברה.

חיים אורון: ב-2006 היה 284 מיליון וב-2005 היה 360 מיליון שקל.

חיים אורון: זאת התמונה וכל השאר זה דיבורים.

חיים אורון: יכול להיות שהשר יזיז מפה לפה, אבל בסוף זה הסיפור הגדול.

חיים אורון: השאלה, מה אנחנו עושים פה?

חיים אורון: אני חוזר למה שאמרתי בראשית הדיון.

חיים אורון: אני כבר רואה, יהיו 10 מיליון שקלים לסטודנטים.

חיים אורון: איך אני יודע?

חיים אורון: יהיה.

חיים אורון: או שתכריחו אותו להעביר מפה וחצי אנחנו נעביר מפה.

חיים אורון: זה לא פותר את העניין שאנחנו מדברים עליו.

חיים אורון: זה ייתן פיתרון נקודתי.

חיים אורון: אני רוצה להתייחס לעוד שלוש נקודות.

חיים אורון: אדוני השר, אתם מטפלים בגיור, כל הכבוד.

חיים אורון: מטפלים בגיור הזה כבר 10 שנים, מאז ועדת נאמן.

חיים אורון: אני מצרף את ברכותי לרב עמר אבל אני סקפטי מאוד.

חיים אורון: אין כאן אף אחד מהמפלגות הדתיות.

חיים אורון: ביסוד, אנחנו אוהבים את העלייה ושונאים את העולים.

חיים אורון: אנחנו אוהבים את היהודים וכשהם רוצים להיות, אנחנו לא רוצים אותם.

חיים אורון: זאת האמת, כל השאר זה דיבורים.

חיים אורון: אין לזה הצדקה שבעולם.

חיים אורון: כל אחד מכיר מקרים של חייל ושל הורי חייל.

חיים אורון: אנשים מטפלים בדברים האלה וזה כמו להבקיע הר.

חיים אורון: הם בדקו את המטבח של הסבתא שלו וכל מיני דברים כאלה.

ראובן ריבלין: צריך לתקן את חוק האזרחות, שהורי חייל הם אזרחים.

ראובן ריבלין: אני לא מדבר על גיור, היהדות היא לא מיסיונרית.

ראובן ריבלין: עזרא ונחמיה, בזמן שלך, היו כמוך.

חיים אורון: לא הוזכרה כאן שאלת ברית הזוגיות.

חיים אורון: זה ביזיון ענק וזה גם מונע עלייה.

חיים אורון: במצב שהיהודים לא בורחים – כבר אמר לנו אחד העם: הגורם המושך והגורם הדוחף.

חיים אורון: כאשר הגורם המושך נחלש והגורם הדוחף לא קיים, לא עולים.

חיים אורון: איך מגדילים את משקלו של הגורם המושך?

חיים אורון: מקטינים את העיכובים הכי פוגעניים כמו גיור.

חיים אורון: מונעים את הדברים שהם בידנו.

חיים אורון: אני לא הולך לעשות פרעות באוקראינה כדי שיהודים יבואו לפה.

חיים אורון: אדוני השר, חתמתי הבוקר על מכתב שתקבל אותו היום.

חיים אורון: מתפתח סיפור הדור הרביעי.

חיים אורון: אני לא יודע אם אתם מכירים אותו.

חיים אורון: הורים עולים, בדור שלישי, על פי חוק השבות מגיע להם.

חיים אורון: הבנים שלהם סיימו את בית הספר ולא מתקבלים לצה"ל.

חיים אורון: צרפתי לך רשימה עם 3 שמות של תלמידים בכיתה יב' ו-8 שמות שהיום הם בכיתה יא.

חיים אורון: הם לא באו לארץ בגניבה.

יעקב אדרי: מה הסיבה שלא מגייסים אותם?

חיים אורון: כי הם לא יהודים.

חיים אורון: הם דור רביעי והם לא יהודים.

חיים אורון: אני מעביר את המסמך לך ולשר הביטחון.

חיים אורון: אני קיבלתי את זה מבית ספר אחד.

חיים אורון: דור רביעי עלה עם הוריו.

חיים אורון: הוריו הם בעלי זכות.

חיים אורון: הבן כבר לא בזכות והצבא לא מקבל אותם.

ראובן ריבלין: הוא עלה עם הוריו אז הוא אזרח.

חיים אורון: הוא תושב.

חיים אורון: הוא מקבל מעמד של תושב.

חיים אורון: תאר לך כיתה במקום מסוים.

חיים אורון: פתאום הבנים והבנות מקבלים בכיתה יא' זימון ללשכת הגיוס והם לא מקבלים.

חיים אורון: אז אל תביא אותם לארץ.

חיים אורון: אם מראש אתה מטיל עליהם סטיגמה של אזרח סוג ב' שלא הולך לצבא – בטוח שגם לא יתנו לו להתחתן כי על פי ההגדרות האלה הוא גם לא יהודי.

יעקב אדרי: אני לא בטוח שהצבא הוא זה שמונע את הגיוס וזה לא המרשם במשרד הפנים.

חיים אורון: אני מעביר לך את המכתב ואני מקווה שתטפלו בזה.

חיים אורון: אדוני השר, אם תקרא את המכתב תבין את הבעיה.

חיים אורון: בקשר לאתיופים.

חיים אורון: אדוני השר, אני רוצה להרוויח משהו מהדיון הזה.

חיים אורון: מזה שנתיים אני מטפל בשני נושאים שקשורים לעדה האתיופית.

חיים אורון: מדובר בשתי עמותות, אחת שנמצאת בבית חולים סורוקה והשניה בוועד למניעת איידס.

חיים אורון: בבית חולים הלל יפה ישנה עמותה שעושה עבודה נפלאה לחולי סכרת.

חיים אורון: יש שם רופאה, שאני בקשר איתה כבר 3 שנים, וכל פעם אני מעביר לה 250,000 שקל.

חיים אורון: גם השנה העברתי.

חיים אורון: זאת עמותה לקידום המאבק בסכרת בקהילה האתיופית.

חנוך צמיר: הם עוסקים לא רק בסכרת.

חנוך צמיר: הם מטפלים בכל מה שקשור בבריאות הציבור.

חנוך צמיר: יש לנו קשר איתם ואנחנו עומדים לחתום איתם על חוזה.

חיים אורון: אבל יש להם מעט תקציבים.

חיים אורון: יש נושא מאוד רגיש ומטפלים בו בזהירות וזה נושא האיידס.

חיים אורון: זאת בעיה בקהילה.

חיים אורון: ישנם גופים שמוכנים להיכנס לנושא הזה מתוך הכרת החומרה.

חיים אורון: אני לא רוצה לתת מספרים אבל כששמעתי את המספרים נעמדו לי השערות.

חיים אורון: אנחנו מדברים על מאות אלפי שקלים.

יעקב אדרי: השאלה האם אנחנו צריכים לטפל בזה או משרד הבריאות?

חיים אורון: זאת בדיוק הנקודה.

ראובן ריבלין: אם לא תהיה אבא שלהם, לא יהיה להם אבא.

חיים אורון: אני חושב שאתה צריך לראות את עצמך בתור האבא.

חיים אורון: כתבתי כבר טיוטה של מכתב.

חיים אורון: בנושא סכרת השגנו כסף לשנת 2007.

חיים אורון: לגבי 2008 אני לא יודע מה יהיה.

חיים אורון: כל שנה הם עומדים בפני קטסטרופה.

חיים אורון: נושא האיידס הוא נושא יותר חדש.

מרינה סולודקין: אני רוצה לברך את השר, את המנכ"ל ואת הבכירים של המשרד.

מרינה סולודקין: הם עברו בהצלחה את המבחן של ההתקפה של משרד האוצר על משרד הקליטה.

מרינה סולודקין: אנחנו, חברי הכנסת, התגייסנו ועזרנו אבל היתה החשובה העמדה העקרונית של המנכ"ל ושל השר.

מרינה סולודקין: שמעתי את התכניות של המשרד.

מרינה סולודקין: צר לי מאוד שבסופו של דבר מקצצים ולא מקבלים את העובדה שמשרד הקליטה הוא בין המשרדים הכי חברתיים שיש בארץ.

מרינה סולודקין: תהליך הקליטה נמשך לא 5 שנים ולא 15 שנה.

מרינה סולודקין: יש מסקנה אקדמית ומעשית שתהליך של קליטה הוא רב דורי ולכן כשאין עליה יותר כסף צריך ללכת לתכניות של אינטגרציה, שילוב, הסבה מקצועית.

מרינה סולודקין: לא דיברתם על תכניות לגבי שכירות ארוכת טווח בכל ערי ישראל.

מרינה סולודקין: אני מבקשת להרחיב את התכנית הזאת.

מרינה סולודקין: היתה לי הרבה תלונות שזה לא קיים בכל הערים.

מרינה סולודקין: יש לי גם מכתבי תלונה לגבי סיוע לארגוני עולים.

מרינה סולודקין: ראינו את המספרים הקטנים.

ארז חלפון: בהנחיית השר, התקציב של ארגוני העולים שעמד על 700,000 שקל ב-2007, יגיע -3.5 מיליון שקל בשנת 2008.

ארז חלפון: זה יופיע בספר התקציב.

מרינה סולודקין: אתה יודע שזה קטן מאוד לעומת העבודה של הסקטור השלישי.

מרינה סולודקין: אני מאחלת לכם הצלחה ויותר תוקפנות של המשרד.

שי חרמש: תגידי אסרטיביות.

מרינה סולודקין: יש הבדל בין תוקפנות לבין אסרטיביות.

אלי אפללו: אני רוצה לברך את השר ולאחל לו בהצלחה בתפקידו.

אלי אפללו: בהזדמנות זאת אני רוצה להודות גם למנכ"ל ארז חלפון.

אלי אפללו: אני שמח על הדברים שנאמרו.

אלי אפללו: הייתי רוצה לראות את הפיזור של אוכלוסיות העולים בארץ.

אלי אפללו: איפה היא מתפזרת בארץ?

אלי אפללו: האם היא מתפזרת רק לפריפריות?

אלי אפללו: חשוב שיהיו לנו את הנתונים.

אלי אפללו: ראיתי מה שהיה באור יהודה, כשראש העיר לא רצה לקלוט יותר עולים מאתיופיה.

אלי אפללו: אני מחזק את דבריך צריך לפזר את האוכלוסייה.

אלי אפללו: אני חושב שאנחנו צריכים לקבל את הנתונים כדי שנדע את פיזור העולים וארצות מוצאם.

ארז חלפון: אתם תקבלו את הנתונים.

אלי אפללו: לגבי העלייה מאתיופיה אני חושב שאנחנו לא עושים מספיק.

אלי אפללו: האם אנחנו מעלים את העולים היהודים, הפלשמורה.

אלי אפללו: לא שמעתי דבר בנושא הזה.

אלי אפללו: זה נושא כאוב מאוד ואני חושב שאנחנו צריכים להחליט החלטה ולפתור את הבעיה.

אלי אפללו: המדינה צריכה להחליט אם הם לא יהודים ואז לא נותנים להם לעלות או להחליט שכן להעלות אותם.

יעקב אדרי: יש החלטה בעניין.

יעקב אדרי: בנושא הפלשמורה, אפשר לומר שהוא נגמר כמעט סופית.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה לגמור את העניין הזה כי אני מרגיש חובה.

יעקב אדרי: מדובר ב-300 עולים כל חודש עד אוגוסט 2008, ובזה נגמר.

ראובן ריבלין: יש בעיות קליטה של העולים שכבר עלו.

ראובן ריבלין: אלה בעיות קשות.

יעקב אדרי: כדי לא להגדיל את הבעיות היו חייבים לשים קו תחתון.

יעקב אדרי: משרד הפנים צריך לחלק מכתבים לאלה שצריכים לעלות ובזה לסיים את העניין.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה שבכוחותי הדלים אצליח לעמוד בעניין הזה ושלא יהיו דברים מעבר לזה כי יש לחצים.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה שגם בעניין הזה תהיו לעזר.

אלי אפללו: רובי ימשיך לדבר על בעיות העדה האתיופית בארץ.

אלי אפללו: אני רוצה לשאול אותך שאלה: יש קליטה של יהודים מצרפת שמגיעים לארץ.

אלי אפללו: היהודים שמגיעים מצרפת רוכשים נכסים בארץ.

אלי אפללו: האם אתם עוזרים להם בצעד הראשון הזה לפני החזרה לארץ?

אלי אפללו: האם אתם עוזרים להם בצעד הראשון ועוזרים להם לקנות דירות.

אלי אפללו: למה אני מספר את הסיפור הזה?

אלי אפללו: משפחה מצרפת, שקנתה דירה בזיכרון יעקב.

אלי אפללו: היא נקלעת לבעיות שונות לגמרי מהפרוצדורה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזכיר לכם שב-11:00 תירצו לעלות למליאה.

זאב אלקין: אנחנו נהנים מנוכחותו של השר.

אלי אפללו: צורת קניית נכסים בארץ שונה לגמרי מזאת שבצרפת.

אלי אפללו: אין להם אבא ואמא כדי ללכת ולקבל עזרה.

אלי אפללו: אני מספר לכם על מקרה מאתמול.

אלי אפללו: האם יש לכם הכוונה או מישהו בתוך המשרד שייתן להם ייעוץ כדי לעזור לאנשים האלו שבאים לפה לקנות נכס, כשהם עדיין לא עולים, אבל בעתיד הם יהיו עולים.

אלי אפללו: בכל מקרה, גם אם יש עזרה כזאת, הם לא יודעים על זה.

יעקב אדרי: לגבי נושא האתיופים, כבר אמרתי שהשנה אנחנו הולכים למדיניות מאוד ברורה.

יעקב אדרי: נעשה מיפוי ארצה שבהם נקבע שבישובים מסוימים לא ייכנסו יותר עולים מאתיופיה, וזאת על מנת שהטיפול בעולים יהיה הכי טוב.

יעקב אדרי: יש ישובים שקורסים בגלל העניין הזה.

יעקב אדרי: נעשה את המיפוי בזהירות.

יעקב אדרי: מעל אחוז מסוים לא ניתן משכנתאות.

יעקב אדרי: אני אומר זאת בצורה ברורה.

יעקב אדרי: אנחנו נציג את זה בפניכם כשזה יהיה מוכן.

יעקב אדרי: הטיפול בעולים הוא מאוד מורכב והוא נעשה בשיתוף עם העיריות והתקציבים שלנו.

יעקב אדרי: זה לא מספיק.

יעקב אדרי: יש עכשיו תכנית של רענן דינור, בוועדה שהוקמה עם הרבה מאוד כסף.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה שיביאו את זה לאישור הממשלה.

יעקב אדרי: אם נצליח להשיג 10% או 20% מהתקציב שמדברים עליו, אנחנו יכולים להגיד שלנושא העליה מאתיופיה ניתן סכום מכובד, ואפשר לעבוד ולעשות הרבה מאוד דברים טובים.

יעקב אדרי: לגבי העלייה מצרפת.

יעקב אדרי: זאת עליה טובה שעולה ממניעים ציוניים.

יעקב אדרי: היא מאוד חשובה ונקלטת היטב.

יעקב אדרי: יש רכזי פרויקטים קהילתיים בכל מיני מקומות ויש עמותת עמ"י שעוזרת להם בקליטה וברכישת הדיור.

יעקב אדרי: מסיבות מובנות אנחנו לא יכולים להיכנס לעניין הזה של רכישת דיור אבל אנחנו בהחלט מסייעים - - -

ארז חלפון: מי שמגיע מצרפת כתייר, הוא לא מקבל שום סיוע ממשרד הקליטה כי הוא לא עולה ואסור לי לטפל בו.

ארז חלפון: אם הוא מגיע כעולה, מעבר ללשכה הם מקבלים פרוייקטור מיוחד דובר צרפתית שמלווה אותם לכל מקום ומייעץ להם.

ארז חלפון: אם הוא מגיע כתייר, המשרד לא נוגע בו.

שי חרמש: אני חושב שאנחנו עוסקים במשרד הכי אסטרטגי, אפילו לפני משרד הביטחון.

שי חרמש: נושא העליה הוא נושא המפתח למדינה יהודית, למדינה דמוקרטית, לדמוגרפיה.

שי חרמש: מותר להגיד את הדברים בצורה הכי גלויה.

שי חרמש: חבל רק שלדיון חשוב כזה הוקצב רק פרק זמן של שעה.

סטס מיסז'ניקוב: הם יחזרו אלינו בנובמבר.

יעקב אדרי: מתי שתזמינו, נגיע.

שי חרמש: לא נותנים את הדעת לחשיבות נושא העליה בהיבט של מדינה יהודית דמוקרטית.

ראובן ריבלין: אם יעלו 12 מיליון נוכל לספח את יהודה ושומרון וכל הערבים יהיו בעלי זכויות.

שי חרמש: קודם כל נביא את ה-12 מיליון ואחר כך נספח את יהודה ושומרון.

שי חרמש: בינתיים מספחים את חומש.

שי חרמש: דיברת על שני נושאים מאוד חשובים.

שי חרמש: פוטנציאל העלייה היהודית הולך ומצטמצם.

שי חרמש: זה נתון אובייקטיבי, זה נתון סטטיסטי ואי אפשר להתווכח עם העובדה שמיליון יהודים מברית המועצות הגיעו לארץ ו-750,000 הגיעו לארצות הברית והם לא יגיעו לפה.

שי חרמש: הנושא של החזרת הישראלים היורדים צריך להיות כרגע המוטו.

שי חרמש: בתוך המוטו הזה ישנן קבוצות מיקוד שצריך לשים אליהן את הלב.

שי חרמש: היה נושא של גרעיני צבר.

שי חרמש: אני לא יודע אם הזה עדיין קיים.

יעקב אדרי: 140 איש התגייסו לא מזמן.

שי חרמש: אני שמח לשמוע זאת.

שי חרמש: הנושא השני הוא מנהל הסטודנטים.

שי חרמש: מנהל הסטודנטים איננו עניין טכני.

שי חרמש: מנהל הסטודנטים עוסק בחתך הגבוה ביותר, האיכותי ביותר והנקלט הטוב ביותר.

שי חרמש: אני מכיר את זה מיחידת הקצה השניה.

שי חרמש: הסוכנות היהודית, מסיבות תקציביות שלה, התחילה קצת להתקפל מהנושא של המימון.

שי חרמש: כמו ג'ומס, גם אני חושב שבסוף לא יגעו בזה, אז בואו נצהיר ראשית שלא נוגעים ולא מצמצמים.

שי חרמש: מדובר באוכלוסיה צעירה ומשכילה עם סיכויי הקליטה הכי טובים.

שי חרמש: מצד אחד מתחבטים פה בבעיה האתיופית, שהיא בעיה קשה.

שי חרמש: מנהל הסטודנטים הוא בדיוק הצד ההפוך.

שי חרמש: הבאת אותם וקלטת אותם, הם הפוטנציאל.

שי חרמש: לא נאמרה פה מילה על "בית ראשון במולדת".

שי חרמש: אני עדיין לא יודע אם הוא עדיין קיים ומתוקצב.

שי חרמש: יש נושא של "ביקורי גישוש".

שי חרמש: תיירים לא מקבלים תמיכה בהגיעם ארצה אבל יש עליה בשלבים.

שי חרמש: אנשים מגיעים פעם אחת, פעם שניה.

שי חרמש: אלה לא אנשים שבאים מארצות מצוקה.

שי חרמש: לכן צריך לעודד את התהליכים של הגישוש.

שי חרמש: אם הם באים לשבוע, חושף בפניהם את הארץ ואת פוטנציאל התעסוקה, זה מקדם עליה וקליטה מהסוג הטוב ביותר שישנו.

שי חרמש: לכן הנושא של ביקורי הגישוש הוא מאוד חשוב.

שי חרמש: לגבי הגיור.

שי חרמש: אריק שרון לקח והוציא את זה מהידיים המחמירות וזה לא כל כך הצליח.

שי חרמש: אני מאמין שהרב עמר יכול לעשות מעשה בנושא הזה.

שי חרמש: אין ספק שבעיית הגיור היא חסם מספר אחד בעלייה.

שי חרמש: כששומעים מה קורה פה עם כל נושא השירות, הגיור, הקבורה והחתונות, אנשים לא רוצים לבוא.

שי חרמש: נושא השבת הישראלים היורדים ונושא הגיור הם הנושאים המרכזיים.

זאב אלקין: אדוני השר ואדוני המנכ"ל, יש לי שאלה לגבי סעיף 1 בתקציב, אותו הדגשתם כאחד היעדים לשנה הזאת ולשנה באה, נושא עידוד העליה מהמערב.

זאב אלקין: כשאני מסתכל על מספרי העולים, כפי שהופיעו במצגת, ומנסה ליצור זיקה כלשהי להגדלת התקציבים, אני לא מוצא שום זיקה.

זאב אלקין: התקציבים לעידוד העלייה גדלו בשנים האחרונות - - -

סטס מיסז'ניקוב: איפה אתה רואה את זה?

זאב אלקין: תסתכל על סעיף 301001.

זאב אלקין: בשנת 2005 היה גידול - - -

סטס מיסז'ניקוב: אחרי זה היה קיצוץ דרמאטי.

זאב אלקין: היתה קפיצה כלפי מעלה ל-60 מיליון ב-2006.

סטס מיסז'ניקוב: מ-88 מיליון ל-60 זאת קפיצה?

סטס מיסז'ניקוב: זאת ירידה.

זאב אלקין: מ-22 מיליון ל-60 מיליון.

סטס מיסז'ניקוב: איפה אתה רואה את זה?

סטס מיסז'ניקוב: אני רואה ירידה דרמטית מ-88 ל-60.

זאב אלקין: זה הסעיף התקציבי.

זאב אלקין: בתקציב הזה יצא בפועל בשנת 2005 כמעט 23 מיליון.

זאב אלקין: בתקציב הזה תוכנן ל-2006 60 מיליון.

זאב אלקין: לשנת 2007 תוכנן 60 מיליון וכרגע יש לנו ניצולת של כמעט 27 מיליון שזה יותר מ-44%, יותר מהממוצע מהמשרד בינתיים.

זאב אלקין: מבחינה זאת, הניצול של התקציב הזה הוא לא פחות מהממוצע.

ראובן ריבלין: זה סעיף מותנה.

זאב אלקין: הוא לא מותנה.

חיים אורון: זה עידוד עלייה.

זאב אלקין: זה תמיכה ב"נפש בנפש" - - -

חיים אורון: לא נכון.

יעקב אדרי: תמיכה ב"נפש בנפש" יתחיל רק בשבוע הבא.

זאב אלקין: בסדר.

זאב אלקין: זאת קליטה קהילתית שעלינו דיברנו ודיברנו.

זאב אלקין: אני לוקח מול זה את נתוני העליה מארצות המערב, בדיוק באותם שנים שהממשלה החליטה להשקיע מעבר להשקעה הרגילה של הסוכנות.

זאב אלקין: אין לי שום גידול.

זאב אלקין: לכאורה הייתי מצפה שאם אני מגדיל השקעות אז יהיה לי גידול בתוצאות.

זאב אלקין: התמונה שאני רואה לא כזאת.

זאב אלקין: אין גידול בעליה מהמערב ופחות או יותר זה עומד בדיוק על אותם מספרים איפה שזה עמד.

זאב אלקין: לכן, השאלה שלי היא, האם ההשקעה של 60 מיליון כדאית, במיוחד במצב שאתם אומרים שחסרים לכם 10 מיליון במנהל הסטודנטים, שזה נושא קריטי.

זאב אלקין: חסרים לכם סכומים של 38 מיליון במקבצי הדיור.

זאב אלקין: האם ההשקעה של 60 מיליון מצדיקה את עצמה והאם לא כדאי להשתמש בה לדברים האחרים.

זאב אלקין: האם זה לא חלום באספמיה.

זאב אלקין: השאלה השניה קשורה ליעדים.

זאב אלקין: חסרים לי שני יעדים.

זאב אלקין: יעד אחד קשור לנוער עולה.

זאב אלקין: אני מברך על ההחלטה של השר להוסיף לנושא הזה אבל אני חושב שחשוב שזה יופיע ביעדים העיקריים כי התחום הוא משברי לחלוטין.

זאב אלקין: זה נכון שעיקר הנטל הוא על כתפי משרד החינוך אבל לצערי אני לא צופה שמשם תבוא הישועה.

זאב אלקין: בלי המעורבות שלכם והלחץ שלכם, שום דבר לא יתקדם בתחום הזה.

זאב אלקין: הלחץ צריך להיות מגובה בתקציבים.

זאב אלקין: אגב, כמו שהתקציב בנוי כרגע, בסעיף הזה מופיע חצי מיליון.

זאב אלקין: אני יודע שחלק מההשקעות התקציביות מוסתרים בסעיפים התקציביים האחרים.

זאב אלקין: חבל שזה לא נראה ושצריך להתיר את תת הסעיפים של הספר הירוק ורק אז מבינים מאיפה מגיעים עוד דברים לנושא הזה של קליטת נוער עולה.

זאב אלקין: נושא אחר שחסר לי ביעדים זה כל הנושא של עולים קשישים.

זאב אלקין: חלקם הגיעו לכאן בגיל 45 פלוס והיום מתחילים לצאת לפנסיה.

זאב אלקין: חלקם הגיעו כקשישים.

זאב אלקין: אגב, יש זיקה ישירה בין הנושא הזה לבין מה שמייד יעלה במליאה, אותו מעגל שני שהלך לאיבוד בין החלטת ממשלה אחת להחלטת ממשלה אחרת כי זאת כמעט אותה אוכלוסיה.

זאב אלקין: יש חפיפה של כמעט 80% באוכלוסיה הזאת.

זאב אלקין: מדובר באוכלוסיה במצוקה, רובה מתחת לקו העוני.

זאב אלקין: בין מקבלי קצבת זקנה עם השלמת הכנסה, 50% כמעט זאת אוכלוסיית העולים.

זאב אלקין: הייתי מצפה שהמשרד יהיה בין המובילים בחיפוש פיתרון לאוכלוסייה הזאת.

יעקב אדרי: מאיזו בחינה?

זאב אלקין: אתה מדבר כרגע על אוכלוסיה גדולה מאוד.

זאב אלקין: חלק מהאנשים שעלו ארצה והיו בגיל 45 ומעלה, חלקם מייד היו בפנסיה, חלקם מגיעים עכשיו לפנסיה ומצבם הכלכלי הוא הקשה מכולם.

זאב אלקין: כשאתה מסתכל היום על גורמים מעכבי עליה לפי נתוני הסוכנות, אתה רואה שאלה שני הדברים שעומדים בראש סדר העדיפויות ובוודאי ובוודאי דוחים את הנושא הביטחוני.

זאב אלקין: המשבר בחינוך מוזכר היום כגורם מעכב עליה יותר חשוב מאשר הגורם הביטחוני.

זאב אלקין: גם המצב עם בני 45 פלוס שעדיף להם היום להישאר במוסקבה עד גיל הפנסיה ואז לעלות, הוא מצב אבסורדי.

זאב אלקין: הייתי מצפה שהמשרד יוביל, גם מבחינת הלחץ בתוך הממשלה בתחומים שלא תלויים רק במשרד, וגם מבחינת ההקצאות של המשרד עצמו לשני הנושאים האלה כי בעיני הם הנושאים המרכזיים.

זאב אלקין: תמיד נטען, ובצדק, שהנושא של המחקר הוא מאוד חשוב ושהמשאבים לא מספיקים לכך.

זאב אלקין: לכן אני מאוד מופתע מתת ניצולת בסעיף של תכנון ומחקר.

זאב אלקין: יש לכם ניצול של 25% בלבד.

זאב אלקין: זה מאוד מוזר.

חנוך צמיר: זה התחייבויות למחקרים לשנתיים.

ראובן ריבלין: למרות שרציתי לדבר בנושא האתיופים, אני רוצה לפתוח בנושא ציוני.

ראובן ריבלין: אם לפני 61 שנה, כשהייתי בן 7, היו אומרים לי שאהיה בעתיד חבר כנסת, הייתי אומר שזאת בהחלט אפשרות.

ראובן ריבלין: אם היו אומרים לי שאני אהיה שר, הייתי אומר שזה הגיוני.

ראובן ריבלין: היו אומרים שאני אהיה יושב ראש הכנסת, הייתי אומר שזה חלום אבל זה אפשרי.

ראובן ריבלין: אם היו אומרים לי שיהיו פה 6 מיליון יהודים, הייתי אומר לג'ומס אנחנו ניצחנו הפשיסטים מול הסוציאליסטים.

ראובן ריבלין: למה?

ראובן ריבלין: משום שפה נקים מדינה יהודית שתהיה גם מדינת כל אזרחיה.

חיים אורון: אני הייתי בעד מדינה דו לאומית.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא הבנתי איך יכולה להיות מדינה יהודית ומדינת כל אזרחיה.

ראובן ריבלין: יכולה להיות מדינה יהודית שתהיה מדינה של כל אזרחיה והיא תהיה מדינה יהודית.

ראובן ריבלין: מי שירצה לחיות כאן יידע שהוא חי במדינה יהודית.

ראובן ריבלין: כשנגיע ל-20 מיליון יהודים בארץ הזאת, לא תהיה לנו בעיה של זהות.

ראובן ריבלין: אני רוצה לציין באופן מיוחד את המנכ"ל של המשרד.

ראובן ריבלין: למרות שאנחנו לא ביחסי ידידות כרגע, אני מוכרח לציין שזה אחד האנשים היחידים שעסק בפוליטיקה, היה למנכ"ל משרד, וכל מעייניו הן לטובת מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: אני רוצה לציין אותו ולברך אותו.

מרינה סולודקין: האסכולה של שרון.

חיים ריבלין: אני עוקב אחריו בתשומת לב רבה גם בוועדת הקליטה, כל הכבוד.

חיים ריבלין: עכשיו אני רוצה לומר שעליה זה גם אתיופים.

חיים ריבלין: האתיופים נמצאים היום בקשיי קליטה גדולים בגלל האופי של הקליטה שלהם, שהוא אופי מאוד קהילתי וההתייחסות לקהילה עצמה, שעדיין רואה בקייסים את המורים הרוחניים והמנהיגים.

חיים ריבלין: היא עדיין מתלבטת ביכולת להיכנס ולהשתלב בחיים היהודיים הרבניים.

חיים ריבלין: הדברים האלה הופכים להיות אקוטיים.

חיים ריבלין: יש דור מדבר.

חיים ריבלין: ציינת קודם שהם המתגייסים ואחוז המתגייסים ליחידות קרביות גבוה מאוד.

חיים ריבלין: יש לנו כבר טייס אתיופי.

חיים ריבלין: בשנות החמישים דיברו על כך שיהיה לנו רמטכ"ל תימני.

חיים ריבלין: זה היה החלום של בן גוריון.

חיים ריבלין: אני אומר לכם שיש דור שהוא לא מסוגל להסתגל.

חיים ריבלין: יש להם בעיה גם בנושא של הרבנות.

חיים ריבלין: תזמין את שפיגלר ותשמע את הבעיות.

חיים ריבלין: יש 11 קייסים שמשמשים בקודש והם אינם נחשבים קייסים.

חיים ריבלין: יש דברים שהעדה האתיופית מתלבטת בהם ומתקשה בהם והסכומים אינם סכומים בשמיים.

חיים ריבלין: אני קורא לשר לבוא ולהיות האבא של הקהילה האתיופית משום שהבעיות שלהם פתירות לעומת הבעיות הקשות, שאינן פתירות, בכל מה שקשור לתושבות, לאזרחות ולחוק השבות.

חיים ריבלין: אני חושב שאתה יכול לטפל בזה.

חיים ריבלין: המנכ"ל שלך בקיא בכל העניינים ואני מצפה שזה ייעשה.

סופה לנדבר: אדוני השר, אדוני המנכ"ל, צוות המשרד.

סופה לנדבר: אני רוצה לברך אותך, אדוני השר.

סופה לנדבר: יכול להיות שמהניסיון שלך כראש העיר, אתה בדיוק הגעת למשרד הנכון.

סופה לנדבר: אני מעריכה שמדינת ישראל לא מעריכה מספיק את משרד הקליטה.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה בסיס לקליטת עליה ואני חושבת שזה אחד המשרדים החשובים במדינת ישראל.

סופה לנדבר: כיושבת ראש הוועדה לפניות הציבור פניתי אליך כשנכנסת לתפקיד.

סופה לנדבר: פניתי גם לשר הקודם אבל לא קיבלתי תשובה ברורה.

סופה לנדבר: חבל שחביב עזב.

סופה לנדבר: אני קיימתי ישיבה ואני רוצה להגיד לך, אדוני השר, שבעצם אנחנו נעמוד מול טרגדיה.

סופה לנדבר: אני נגד צמצום הערים שהיו ברשימה מפני שאנחנו נמצא קשישים ברחובות.

סופה לנדבר: אני מזהירה אותך ואומרת לך שתשים דגש על אותם אנשים שהיו בתוך התכנית של שכירות ארוכת טווח.

סופה לנדבר: אם תוציא מספר ערים מתוך הרשימה, אנחנו נעמוד מול טרגדיה.

יעקב אדרי: דיברתי רק על האתיופים.

סופה לנדבר: אני אומרת את הדברים מכיוון שאני מכירה את התכנית.

סופה לנדבר: הזמנתי את חביב קצב לישיבה.

סופה לנדבר: הוא היה אצלי בישיבה ואני ראיתי את הערים שנכנסו לפני 5 שנים לתכנית.

סופה לנדבר: אני אומרת לך שלא תוציא את הערים שהיו בתוך התכנית בגלל שאחרת אנחנו נשב כאן או בוועדה אחרת ואתה תראה את הטרגדיה האנושית.

סופה לנדבר: דבר נוסף.

סופה לנדבר: העברנו למשרד הקליטה, בהסכמים קואליציוניים שלנו, 2.5 מיליון שקלים לתמיכה בארגוני עולים.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה ביזיון של משרד הקליטה.

סופה לנדבר: אני חושב שארגוני העולים זה בסיס לקליטת עליה.

סופה לנדבר: בלי ארגוני עולים אין קליטת עליה בגלל שמי שעבר את זה ומסוגל לקחת עולה חדש ולהגיד: מה שאני עברתי אתה תעבור, זה ימנע ירידה מהמדינה, זה נותן תמיכה בעולה חדש.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שברשימה שקיבלנו בוועדת עליה וקליטה, יהיו ארגונים שהם לא – אפשר להכניס לרשימה הזאת מיליון ארגונים אבל אני קודם כל חושבת שצריכים לתמוך בארגונים שעוסקים בקליטת עליה ואחר כך בארגונים - - -

יעקב אדרי: ואז יש לנו את היועצים המשפטיים שאומרים שזה לא הולך כך.

יעקב אדרי: יש מבחני קבלה ותמיכות.

סטס מיסז'ניקוב: קודם אמרו שמ-700,000 הכפילו את זה - - -

יעקב אדרי: הכפלנו.

יעקב אדרי: ואם תיתנו לנו עוד כסף מהתקציב הקואליציוני, נשמח מאוד לחלק אותו.

סופה לנדבר: אני מתעקשת ואומרת שבזמן שמחלקים את הכספים, קודם כל לתת לארגוני עולים, ואחר כך תיתנו למי שאתם רוצים.

סופה לנדבר: ועדת תמיכות של משרד הקליטה קיימת למען תמיכת העלייה.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שארגונים דתיים נמצאים בתוך הרשימה הזאת.

סופה לנדבר: הם לא קליטת עליה, סליחה.

סטס מיסז'ניקוב: יש גם עליה דתית.

ראובן ריבלין: כשמחלקים לחקלאים כסף לשמיטה, נותנים גם לישיבות שמלמדות שמיטה.

ראובן ריבלין: אני חושב שאת צודקת במיליון אחוז.

סופה לנדבר: ישנם ארגונים שקיבלו 10,000 שקלים.

סופה לנדבר: מה הם יכולים לעשות בכסף הזה?

סופה לנדבר: זה סתם צחוק.

סופה לנדבר: בנאום שלך נגעת בתכנית קמ"ע וטוב אתה עושה שאתה נותן דגש על מדענים עולים כי לא יכול להיות שהנושא הזה יחזור כל שנה.

סופה לנדבר: אני רוצה לתת לך עצה.

סופה לנדבר: לדעתי, התחלת עם תכניות מאוד נכונות כלפי יורדים ואני ממש תומכת בדבר הזה אבל אני הייתי נותנת לך עצה.

סופה לנדבר: תתחיל להתייחס לעניין של פנסיות של עולים בגלל שהשנים שהם עבדו שם והגיעו לכאן בזמן שפנסיה תקציבית עברה לפנסיה צוברת, הם מפסידים והם יוצאים לפנסיה כעניים.

חיים אורון: סופה, האוצר הוא הכתובת.

סופה לנדבר: אני מתארת לעצמי ששר הקליטה יידע לטפל בזה.

סופה לנדבר: אם אתה תשים את זה בסדר עדיפות של משרד הקליטה.

סופה לנדבר: זה יעודד את העולים להגיע למדינת ישראל.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לך, אדוני השר.

סופה לנדבר: היתה ועדה בינמשרדית של החזר משכנתאות לאותם אנשים שנמצאים במצב קשה ואיבדו מקומות פרנסה.

סופה לנדבר: העניין של משרד הקליטה בוועדה הזאת הוא עניין מרכזי ואתה צריך לקחת את זה בחשבון.

סופה לנדבר: יש כמה מיליונים של שקלים.

סופה לנדבר: התחיל בזה איווט ליברמן.

סופה לנדבר: הוא העביר לפני מספר שנים 5 מיליון שקלים.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה סכום נמוך מידי.

סופה לנדבר: אנחנו נתקלים בהרבה משפחות שנמצאות היום במצב כזה ולא יכולות להשיג משכנתא.

מגלי והבה: מה יותר כדאי להיות במדינה, עולה או מיעוט?

ניסן סלומינסקי: יורד חוזר.

סטס מיסז'ניקוב: אבל הרמטכ"ל רוצה להיות דרוזי בגלגול הבא.

סטס מיסז'ניקוב: יכול להיות שבגלגול הבא הוא יהיה עולה.

סופה לנדבר: העניין של גיור וברית הזוגיות חשוב מאוד.

סופה לנדבר: אני הייתי מרחיבה את חוק השבות.

סופה לנדבר: נתקלתי במשפחה מאוד פרובלמאטית.

סופה לנדבר: הם דור חמישי שהילדה נשארה לבד.

סופה לנדבר: כל המשפחה נמצאת כאן.

סופה לנדבר: האמא, בגיל 35 נפטרה שם וילדה בת 14 נשארה לבד.

סופה לנדבר: הסבתא, אזרחית המדינה, חזרה לאוקראינה והיא שם כבר שנה כי היא לא יכולה להביא את הילדה.

סופה לנדבר: פניתי לכל הגורמים ולא הצלחתי להעלות את הילדה ארצה.

סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו צריכים לקחת בחשבון שיכולה להיות סיטואציה כזאת ולתת אפשרות לדור חמישי להיכנס לארץ.

יעקב אדרי: אין שום סיכוי.

סופה לנדבר: יש כמה מקרים מזעזעים שצריכים לקבל תשובה.

דוד טל: אני רוצה להתייחס לדברי המנכ"ל וידידי השר.

דוד טל: אני רוצה לדבר על נושא עידוד העלייה.

דוד טל: המנכ"ל אמר שזה לא בסמכותו ושזה בניגוד לחוק.

דוד טל: אני לא מבין למה זה בניגוד לחוק.

דוד טל: אסור לך ליזום תכנית לעולים מצרפת, טרום עלייתם?

דוד טל: אסור לעשות באשדוד, בנתניה, בירושלים, ליזום תכנית שהם יראו מה זאת מדינת ישראל, מה עושים - - -

ארז חלפון: לא אמרתי את זה.

ארז חלפון: אמרתי לחבר הכנסת אפללו שאנחנו לא מצמידים פרויקטור לתיירים.

ארז חלפון: אנחנו עושים ירידים במשרד לתיירים אבל לא ליווי צמוד לרכישת דירה.

סטס מיסז'ניקוב: אלי, אל תפתח עכשיו את הדיון הזה.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו את הדיון על הנגב.

דוד טל: התמקדי ביהודי צרפת כי שם יש פוטנציאל גדול, בניגוד למקומות אחרים שבהם הסוכנות, שלטעמי היא כבר לא רלוונטית, מנסה לגרד בשפכטל עוד יהודי אחד פה ויהודי אחד שם.

דוד טל: בצרפת יש פוטנציאל גדול מאוד.

דוד טל: תרומתם למדינת ישראל היא תרומה גדולה.

דוד טל: אחת הבעיות הגדולות שלהם היא השילוב במקומות עבודה.

דוד טל: נאמר על ידי שי חרמש שפוטנציאל העלייה ירד.

דוד טל: השאלה מה הרלוונטיות של הסוכנות אם אין את מי להעלות?

דוד טל: אולי צריך לסנף אותה לממשלה, לכנסת או להסתדרות הכללית.

דוד טל: אני חושב שהיא כבר לא עומדת בפני עצמה.

דוד טל: המשרד צריך להשתדל שהעולים מחבר העמים ובמיוחד מאתיופיה יופנה לערים חזקות יותר ולא בערים חלשות כמו אור יהודה ומזכרת בתיה.

דוד טל: אלה ערים שלא נושאות את עצמן ואנחנו מכבידים עליהן עם ציבור אחר.

יעקב אדרי: דיברתי על העניין הזה.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להודות לשר הקליטה.

סטס מיסז'ניקוב: הוא ראשון השרים שהגיעו אלינו.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לברך את המנכ"ל.

סטס מיסז'ניקוב: אני מצטרף לדבריו של רובי ולומר שהמנכ"ל עושה עבודה יוצאת מן הכלל ותמשיך כך, למרות כל הקיצוצים.

סטס מיסז'ניקוב: היעדים מאוד ברורים וחדים ומאוד נבונים.

סטס מיסז'ניקוב: נזרקו כאן הערות בונות ובנובמבר נבדוק אם הצלחתם לקחת אותן בחשבון.

סטס מיסז'ניקוב: אולי הוועדה הזאת תוכל להוסיף לכם תקציבים נוספים.

סטס מיסז'ניקוב: אולי לחלק את העוגה בצורה אחרת.

ראובן ריבלין: העסקים הקטנים של העולים הם נפרדים מהעסקים הקטנים.

יעקב אדרי: כן, הם נמצאים אצלנו ישירות.

סטס מיסז'ניקוב: יש גם עמותות שמטפלות בזה, אבל החלק הגדול נמצא אצלם.

סטס מיסז'ניקוב: שוב אני מברך אתכם ואת כל הצוות שלכם.

סטס מיסז'ניקוב: יישר כוח.

סטס מיסז'ניקוב: גם אנחנו תופסים את המשרד כמשרד אסטרטגי והוועדה הזאת תעזור לכם גם בתקציבים וגם בעמידה מול האוצר והממשלה כדי שלא יקוצץ מה שיש.

יעקב אדרי: אני רוצה להודות לכל חברי הכנסת על הדיון הפורה והמעניין.

יעקב אדרי: כמובן שמי שירצה לשבת איתי באופן פרטני - - -

ראובן ריבלין: היה דיון הזה בממשלה על משרד הקליטה?

יעקב אדרי: לא, אבל היו בקטעים שונים לא בהקשר של התקציב עצמו.

יעקב אדרי: אני רוצה להודות לצוות בראשות המנכ"ל.

יעקב אדרי: הצוות עושה עבודה נהדרת.

יעקב אדרי: אני מתנצל בפני הצוות של הנגב והגליל.

יעקב אדרי: נושא הנגב והגליל חשוב לכולנו וראוי שנקדיש לו דיון נפרד, מעמיק ויסודי.

סטס מיסז'ניקוב: הישיבה נעולה.