ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 323, 2007-07-23 08:00

גלעד ארדן: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה, כשעל סדר היום הכנה לקריאה שנייה ושלישית של הצעת חוק התקשורת בזק ושידורים (תיקון מס' 37), התשס"ז-2007.

גלעד ארדן: הצעת החוק הממשלתית בקריאה הראשונה במליאת הכנסת ביום ה-21.5.2007, והיום כפי שאמרתי אנחנו עוסקים בהכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

גלעד ארדן: מייד יציג את ההצעה ד"ר אסף כהן סמנכ"ל משרד התקשורת.

גלעד ארדן: אני רק רוצה לומר שאני שמתי את ההצעה הזאת על סדר היום, היום ביום שני, שמונה בבוקר, מתוך מגמה לנסות ולסיים את הצעת חוק זו לפני יציאת הכנסת לפגרה.

גלעד ארדן: אני חושב שאני למדתי את החומר די לעומק, אני לא זקוק לנאומים ארוכים וחוצבי להבות בתמיכה בחוק הזה, אני תומך בחוק הזה.

גלעד ארדן: מי שמעוניין שהחוק הזה יעבור היום, והוא רוצה שהוא יעבור, שייקח את הדברים האלה בחשבון כיוון שהזמן שלנו כאן מוגבל, ויש עוד שני דיונים לאחר מכן.

גלעד ארדן: אני אמרתי שאני תומך בהצעת החוק, כיוון שאני חושב שבכל מה שקשור לתחרות בתחום הטלוויזיה הרב-ערוצית גם מבחינת היצע התכנים לציבור, גם מבחינת המחירים שהציבור משלם, והבעתי את דעתי כבר בדיון שיזמתי על המכרז על הטלוויזיה הטריסטרייאלית, השידורים הטריסטרייאלים הדיגיטאליים - אנחנו די מפגרים.

גלעד ארדן: ולכן, במסגרת תפקידי כאן אני מתכוון לנסות ולקדם את התחרות הזאת כמיטב יכולתי, וכך אני רואה גם את הצעת החוק שמונחת לפנינו, כמובן בכל המגבלות, ובכל השינויים שצריך להכניס בה כדי לוודא שמי שכבר חזק בתחומים אחרים, לא יהיה חזק מידיי.

גלעד ארדן: אבל, על כך נדון בהמשך.

גלעד ארדן: מר כהן, בבקשה.

אסף כהן: אני רוצה להציג את זה די בקצרה.

אסף כהן: בשנים האחרונות מתפתחת פלטפורמת שידור נוספת מעבר לפלטפורמת השידור שאנחנו מכירים, מעבר לפלטפורמה של שידורי כבלים, ופלטפורמה של שידורי לווין, ופלטפורמה של שידורים באוויר.

אסף כהן: הפלטפורמה הזאת היא פלטפורמה בטכנולוגיית IP על גבי רשתות גישה רחבות סרט.

אסף כהן: למעשה, באותה דרך שבה אנחנו מקבלים שירותי אינטרנט מהיר היום הביתה, בשנים האחרונות ובוודאי בשנים הבאות תתפתח יותר ויותר האפשרות לקבל שידורי טלוויזיה מלאים על גבי אותה תשתית.

אסף כהן: אנחנו מציעים פה בשלב הראשון שירותי V.O.D – שידורים על-פי דרישה, כי השלב הבא זה באמת שידורי טלוויזיה מלאים על גבי התשתית הזאת.

אסף כהן: בפתח דבריי אני רוצה להדגיש שאין הכוונה להסדרה בדרך של רישוי של שידורי אינטרנט.

אסף כהן: זאת אומרת, כל אותם אתרי אינטרנט שהיום אנשים צופים בהם ואינם עוברים תהליך של רישוי, אין הכוונה בהזדמנות החגיגית הזאת להטיל עליהם חובת רישוי.

אסף כהן: זה מצוין גם בדברי ההסבר של החוק, וגם בתוספת שאנחנו מעוניינים להכניס להגדרה של שידורים לפי דרישה שתבהיר שמדובר בשידורים שניתנים באיכות מובטחת, וגם זה כדי לבדל את השידורים הללו משידורי אינטרנט.

אסף כהן: אחד הנושאים שמוזכרים בהצעת החוק הוא הנושא של מתן אפשרות לחברת יס, לשדר שידורי V.O.D.

אסף כהן: כיום הכבלים משדרים שידורי V.O.D באמצעות רשת השידורים שלהם.

אסף כהן: לחברת יס אין פתרון טכנולוגי לשדר V.O.D באמצעות הלוויין.

אסף כהן: אנחנו במשרד התקשורת הקמנו צוות שכלל גם נציגים מאגף תקציבים, וגם נציגים ממועצת הכבלים.

אסף כהן: לאחר שימוע ארוך דנו בעניין והגענו למסקנה שתחליפים טכנולוגיים כאלה ואחרים אינם תחליף מספיק טוב לשידורי V.O.D, ולכן בהצעת החוק הזאת מוצע לאפשר לחברת יס לשדר שידורי V.O.D על גבי רשת IP.

אסף כהן: אבל, נפתחת פה הדרך גם לגורמים אחרים נוספים לשדר גם ולהתחרות בתחום הזה של שידורי V.O.D.

אסף כהן: בנייר המדיניות שפרסם שר התקשורת בחודש מרץ נדון העניין הזה, ובין היתר נדון שם אופן הקשר של בזק לנושא ה-V.O.D.

אסף כהן: הוטלו שם הגבלות על בזק כאשר הרעיון בכללותו הוא שבאופן די דומה לקשר שיש בין בזק היום לבין ספקי האינטרנט, יהיה הקשר בין בזק לבין ספקי ה-V.O.D.

אסף כהן: זה מפורט בתוך נייר המדיניות, ואני לא חושב שצריך לנצל את הבוקר כדי להיכנס לזה, אלא אם כן יהיו שאלות.

גלעד ארדן: אני רק רוצה לייעל את הדיון כי אני יודע חלק מהדברים שיעלו כאן, וכדאי שתתייחס אליהם כבר עכשיו.

גלעד ארדן: יש שאלה מבחינת המגבלה, שבזק יספקו את זה בתנאים שוויוניים לכולם.

גלעד ארדן: למה לא הכנסתם את זה בחקיקה עצמה?

גלעד ארדן: האם אתם תתנגדו שזה יהיה בחקיקה?

אסף כהן: אמרת חקיקה ונפנה את זה לעו"ד רובינשטיין.

אסף כהן: לגבי העניין עצמו, בנייר המדיניות בהחלט מוקדש לשוויוניות, ומופיע בצורה מאוד מאוד ברורה.

אסף כהן: הרגולציה על חברת בזק נעשית בין היתר דרך רישוי ודרך ניירות מדיניות.

אסף כהן: אני לא משוכנע שצריך את זה דווקא בחקיקה ראשית, אבל עו"ד רובינשטיין יכולה להשיב.

גלעד ארדן: השאלה היא, האם זה יכול להשתנות כתוצאה ממדיניות של שר אחר, או שזה נובע מחוק ההגבלים העסקיים כל עוד בזק היא מונופול בעצם אין בכלל שיקול דעת לשר התקשורת בעניין הזה?

גלעד ארדן: כמו שאני אוהב להגיד - הפעם יש שר שאני מאוד סומך עליו.

גלעד ארדן: אבל, אם נניח יגיע שר פחות נאור שאני לא סומך עליו כל כך - - -

נוגה רובינשטיין: סעיף 5 נותן את מרב הסמכויות לשר התקשורת להבטיח מעבר של גורמים שונים על גבי התשתית.

נוגה רובינשטיין: המדיניות של המשרד באופן כללי, לא רק לגבי בזק, אלא גם לבעלי תשתיות אחרות נקבעת בניירות מדיניות וברישיונות.

נוגה רובינשטיין: אני חוששת שאם אנחנו נקבע את התקדים כאן, זה ישליך גם על הסדרים אחרים כאשר היום הם לא נמצאים בחקיקה, והם עובדים כמו שצריך.

נוגה רובינשטיין: ההסדר של ISP - ספקי אינטרנט, עובד כמו שצריך.

נוגה רובינשטיין: אם אנחנו נכניס את ההסדר הזה לחקיקה, יש חשש שזה יפגע גם בהסדרים אחרים קיימים.

נוגה רובינשטיין: זה גם מונע את היכולת של המשרד להתאים את עצמו להתפתחות התשתיות, להכנסה של שחקנים חדשים - באמת שכרנו יצא בהפסדנו אם נוסיף את זה.

גלעד ארדן: מנגד, יש חשש אחר שהמדיניות יכולה להשתנות, ובזק כן תוכל לתת תנאים לא שוויוניים.

נוגה רובינשטיין: אני חושבת שהמדיניות של המשרד עד היום הוכיחה את עצמה שהדבר הזה לא קרה עד היום.

גלעד ארדן: אני שואל שאלה אחרת.

גלעד ארדן: נניח שהמדיניות עד עכשיו היתה בסדר, ומחר היא לא תהיה בסדר.

גלעד ארדן: האם על-פי חוק ההגבלים העסקיים בזק ממילא מנועה לשיטתכם מלתת תנאים כאלה לאחד, שהם טובים יותר מלאחר, לאו דווקא בעלות של המעבר.

גלעד ארדן: הרי אפשר לעשות את זה בכל מיני דרכים אחרות, לתת העדפה למישהו.

נוגה רובינשטיין: קודם כל, יש סעיפים ספציפיים - - -

גלעד ארדן: האם יש פה נציג של ההגבלים העסקיים?

מרב בארי: כן, ואני יכולה להתייחס.

מרב בארי: בזק מוכרזת כבעלת מונופול, בין היתר גם בתשתיות שלה, ובמספר דברים נוספים.

מרב בארי: היא גם מוכרזת בתשתיות ה-ADSL שלה, ומתוקף זה היא באמת חייב לתת ל-ISP שעליהם הם מדברים פה שירות שוויוני מול השירות שמקבלת חברת הבת שלה בזק-בין-לאומי.

מרב בארי: יש קונסטלציות מסוימות שבהם קשה מאוד לאכוף את חובת השוויוניות כתוצאה מחוק ההגבלים העסקיים במידה ומדובר בחברה שעוסקת באותו תחום בתוך עצמה.

מרב בארי: כלומר, במידה ובזק עצמה תעביר שידורי תוכן על תשתית ה-IPTV, או כל תשתית אחרת, אז יש בעיה אכיפתית של לראות האם השירות שהיא נותנת לאחרים החוצה, שוויוני או לא.

מרב בארי: ולכן, כאן נכנס המקום של שר התקשורת בקביעת - - -

נוגה רובינשטיין: בזק כרגע מנועה לפי החוק בעצמה לקבל את הרישיון, ולכן על הקושי הזה התגברנו בתוך החוק.

מרב בארי: ככל שההחזקות שלה בחברת הלוויין נמוכות יותר, וכרגע היא לא שולטת בחברת הלוויין, ואנחנו שללנו את השליטה שלה בחברת הלוויין, אז הקושי הזה הוא פחות גדול, אז יותר קל לאכוף את הרגולציה.

גלעד ארדן: גם 49% זה לא מבוטל.

מרב בארי: נכון, אבל זה עדיין לא חברה אחודה ב-100% שיכולה לעשות העברות פנימיות בקלות יחסית.

מרב בארי: ככל שיש את הדיפרנסאציה הזאת בין הלוויין לבין בזק, קל יותר לאכוף את הדברים.

גלעד ארדן: האם ההמלצה שלך היא להסתפק במדיניות המשרד בעניין הזה?

מרב בארי: כרגע אנחנו לא צריכים לבדוק את הנושא לגופו, ולראות אם בזק מפלה גורמים אחרים או לא מפלה גורמים אחרים.

גלעד ארדן: כרגע לא, אבל לא חייבים לחכות לבעיה.

נוגה רובינשטיין: בזק לא תוכל להיות בעלת רישיון.

נוגה רובינשטיין: מרב מצביעה על זה שאם בזק היתה בעצמה בעלת רישיון, אז קיים קושי אמיתי.

נוגה רובינשטיין: אבל, כיוון שבזק לא יכולה להיות בעלת רישיון - - -

גלעד ארדן: כל עוד היא לא בעלת רישיון, אתם לא מוטרדים מהעניין שהיא תיתן למישהו שעובר על תשתית פס הרחב שלה תנאים יותר טובים מאחרים בצורה כזאת או אחרת?

מרב בארי: אני לא אגיד שאנחנו לא מוטרדים מהעניין.

מרב בארי: אנחנו בהחלט חושבים שבזק תהיה מחויבת בעתיד, וצריך שהיא תהיה מחויבת בעתיד, ל-open access, ו-equal access, לתשתיות שלה כפי שהיא נותנת לחברה שהיא מחזיקה - חברת הלוויין.

מרב בארי: זה עדיין לא אומר שבשלב הזה ההתחלתי כבר צריכות במקביל לצאת הוראות כשהדבר הזה עדיין לא בר ביצוע.

גלעד ארדן: מה זה הוא לא?

גלעד ארדן: בסוף הדיון פה אם נאשר את זה, וזה יבוא למליאת הכנסת, אז באותו הרגע הלוויין יכול לעבור על תשתית הפס הרחב של בזק, ולהפיץ שידורים על-פי דרישה, וכך גם תיאורטית אחרים.

גלעד ארדן: זה אמור להטריד אותך החל מעוד שבוע, או חודש, או חודשיים.

גלעד ארדן: אני שואל, האם בפרסום מדיניות השר בעניין די בכך מבחינת

גלעד ארדן: כם כדי לוודא שחברת בזק לא תיתן תנאים טובים יותר בצורה ישירה או עקיפה לחברת יס לעומת אחרים?

נוגה רובינשטיין: יש היום גם סמכות לשר התקשורת במידה ויש פגיעה בתחרות בתחום הבזק, להתערב.

נוגה רובינשטיין: שר התקשורת כבר עשה את זה בעבר - זה סעיף 11ב.

נוגה רובינשטיין: מעבר לזה, הדברים כבר היום מעוגנים ברישיון של חברת בזק.

נוגה רובינשטיין: הם מעוגנים באופן שמבחינתנו הבטיח, וזה לאורך שנים, לאורך הרבה שרים שעברו את משרד התקשורת, בטח שישה שרים.

נוגה רובינשטיין: המדיניות הזאת לא השתנתה, ולכן אנחנו לא רואים בעייתיות בחלק הזה.

צבי האוזר: לרבות התמחור?

נוגה רובינשטיין: לרבות התמחור.

צבי האוזר: זאת אומרת, אפשר להתערב גם בתמחור - עלות שולית, עלות יחסית.

נוגה רובינשטיין: כן.

דינה עברי עומר: ככל שיהיה בכך צורך.

גלעד ארדן: הבנתי, אני מניח שעוד נשמע עמדות אחרות בעניין הזה.

גלעד ארדן: השאלה השנייה - אתם אומרים שזה כאילו פותח לתחרות את עניין התוכן על-פי דרישה.

גלעד ארדן: הטענה שהובעה בפניי, ואני מנסה להבין אותה, אין יתרון אמיתי לחברה אחרת שמציעה תכנים אלא אם כן היא הולכת ומפיקה תכנים מקוריים משלה - זה נכון.

גלעד ארדן: אבל לגבי תכנים כמו סרטים, אין יתרון אמיתי או ממשי בזמן הפצת הסרטים האלה.

גלעד ארדן: איך תיווצר פה תחרות אם הדבר היחיד שהם יכולים לתת זה בדיוק את אותו הדבר שהוט וחברת יס יוכלו לתת, פלוס אותו חבילה?

גלעד ארדן: למה שמישהו ילך וישלם דמי מנוי גם אם זה עשרים שקלים, כדי להזמין ממישהו אחר סרטים אם תיחשב על זה את עלויות המעבר שזה אותה עלות מעבר שישלמו הוט וחברת יס?

גלעד ארדן: איך תתפתח פה תחרות?

אסף כהן: יש לנו קצת בעיה להחליף את השיקולים של היזמים.

גלעד ארדן: אל תחליף, רק אני אומר תיאורטית איך אתה חושב שהיא יכולה להתפתח?

גלעד ארדן: האם אתה מתבסס רק על יזמים שילכו ויפיקו תכנים מקוריים משלהם ויציעו אותם להזמנה?

אסף כהן: הרעיון הוא שכל אחד יוכל לקנות לעצמו את מרכולתו, ולנסות להציע אותה לציבור.

אסף כהן: שאלת התכנים המקוריים או הפקת המקומית - בוודאי אם מישהו יחשוב שזה יתרון בשבילו אז הוא ישקיע בזה.

אסף כהן: השאלה האם לחייב את בעל אותו ערוץ בחובת הפקה מקורית היא שאלה שכרגע היא לא באה לידי ביטוי פה בהצעת החוק.

אסף כהן: יש רעיונות לגבי העניין הזה, ויכול להיות שבהמשך הדיון נחזור לסוגיה הזאת.

רונית תירוש: האם לא כולם מחויבים בהפקות מקור?

אסף כהן: כבלים והלוויין כן, וערוץ 2 - - -

גלעד ארדן: כל מי שקיים כרגע מחויב, מי שעוד לא קיים הוא עוד לא מחויב.

גלעד ארדן: לגבי זה אתם עדיין לא קבעתם שמי ש - - -

נוגה רובינשטיין: יש סמכות כללית של המועצה, יכול להיות שאפשר לחדד אותה.

גלעד ארדן: הדיון פתוח, בבקשה.

הדס פלד: סעיף 4 להצעת החוק מונע מזכייני ערוץ 2 באופן גורף מלקבל רישיון לשידורים לפי דרישה.

הדס פלד: סעיף 4 מחיל את סעיף 6ח4 לחוק התקשורת.

הדס פלד: סעיף 6ח4 קובע מגבלות הבעלות הצולבת על בעל רישיון לשידורי כבלים.

הדס פלד: כלומר, משרד התקשורת מצא לנכון לעשות הקבלה בין סעיף בעלויות צולבות על בעל רישיון כללי לשידורי כבלים, על העניין שלפנינו שהוא עניין של אספקת שידורים שהם שידורים לפי דרישה, ואין בינו ובין בעל הרישיון לשידורי כבלים ולא כלום, כך אנו סבורים.

הדס פלד: למעשה, אין הצדקה עניינית למנוע מזכייני ערוץ 2 לקבל רישיון לזה.

הדס פלד: אנחנו סבורים שבסך הכול זו פגיעה בשוויון, זו פגיעה בחופש העיסוק שהיא בלתי מידתית.

רון אילון: - - -חופש העיסוק כמו פרסומות?

הדס פלד: אנחנו פשוט לא מוצאים הצדקה עניינית למנוע מאיתנו להיות שחקן בשידורים לפי דרישה.

הדס פלד: אנחנו משקיעים את מרב כוחותינו ביצירה המקורית, וההשקעות האלה אמורות לחזור אלינו גם באמצעות מדיות נוספות.

הדס פלד: המגבלה הזאת היא בלתי מידתית.

גלעד ארדן: האם אתם לא מפיצים את זה דרך סלולר, או כל מיני דברים אחרים, כל מיני סדרות שאתם עשיתם?

הדס פלד: לעיתים אנחנו מפיצים את זה גם באמצעות הסלולר, אבל אני חושבת שאנחנו יכולים להפיץ את זה בכל אמצעי.

גלעד ארדן: האם אתם מקבלים משהו על מה שמופץ ב-V.O.D, ועכשיו מה שיופץ עכשיו דרך הלוויין שזה סדרות שלכם?

הדס פלד: ודאי.

גלעד ארדן: אנחנו מכפילים לכם את ערוצי ההפצה של הסדרות שלכם.

הדס פלד: השאלה היא, מדוע אנחנו אמורים להיות תלויים בבעל רישיון אחר?

הדס פלד: מדוע אנחנו לא יכולים להיות בעצמנו ספקים של שירות כזה כשבעצם השירות הוא פתוח לתחרות לכולם?

הדס פלד: זה לא שיש פה איזושהי מגבלה - - -

גלעד ארדן: נראה לי שאני אענה בשם משרד התקשורת.

גלעד ארדן: יש איזושהי מערכת של איזונים במגבלות, חסרונות, יתרונות, שיש לכל אחד מהשחקנים, ואמר את זה מנכ"ל חברת הלוויין.

גלעד ארדן: אם תגידי לי פה שאתם בכלל בעד רפורמה כוללת שגם את החיסרון שיש לכבלים וללוויין והוא שהם לא יכולים למכור פרסום, אפשר לחשוב עליו מחדש ולהתחיל לפתוח אותו לדיון, ואולי לשנות את המגבלות שהמחוקק הטיל עליהם, אז יכול להיות שהטענה שלכם יכולה להישמע.

גלעד ארדן: אבל, אני לא חושב שעל הדרך עכשיו נעשה את המהפכה הזאת.

הדס פלד: אני חושבת שבכל מקום ובכל סוגיה, להביא את סוגיית הפרסומות כשבעצם הכבלים והלוויין מתפרנסים יפה מדמי מנוי, ואני לא נכנסת להכנסות שלהם מדמי המנוי, אבל כרגע לכל גורם משדר יש את אפיקי ההכנסה שלו, וכשאנחנו הלכנו למכרז והתחייבנו במה שהתחייבנו, אפיקי ההכנסה האלה נלקחו כמובן בחשבון.

הדס פלד: אני לא חושבת שנושא הפרסומות צריך להיות בכל דיון, כשזאת היתה בעצם המדיניות ועל בסיסה הלכנו למכרז, כשהכבלים והלוויין יש להם את מקור ההכנסה שלהם שהוא מקור נכבד.

הדס פלד: אנחנו מדברים פה על שירות שהוא פתוח לכול.

הדס פלד: גם הכבלים והלוויין הם שחקנים מאוד משמעותיים, הם יהיו בו.

הדס פלד: היחידים שלא יוכלו להיות בו זה זכייני ערוץ 2 ו-10.

נוגה רובינשטיין: מעבר למה שאמרת ולמערכת האיזונים שנמצאת בשוק כולו שהיא כן רלוונטית לדעתנו, מה זה V.O.D?

נוגה רובינשטיין: כשיש אפשרות לגורם לקבל רישיון ל-V.O.D, יכול להיות שהצופה בבית יראה רק V.O.D.

נוגה רובינשטיין: כלומר, הוא יקבל את השירות הזה בלי לקבל טלוויזיה רב-ערוצית, ובלי לקבל מוצרי תוכן אחרים בטלוויזיה.

גלעד ארדן: איך הוא יעשה את זה?

נוגה רובינשטיין: הוא מקבל רישיון, והוא מתחבר באופן ישיר עם הצרכן בבית, וכל מה שהצרכן רואה זה את מה שספק ה-V.

נוגה רובינשטיין: O.D מספק לו.

גלעד ארדן: האם במסגרת בחינת השימוע הציבורי והמדיניות, היה גם מי שעשה איזשהו סוג של תוכנית עסקית לראות האם בכלל יש היתכנות כלכלית לדבר כזה?

גלעד ארדן: הרי הם יצטרכו לשלם על המעבר של התשתיות לבזק.

גלעד ארדן: האם בכלל יש היתכנות כלכלית לדבר כזה שמישהו יהיה רק מחובר להזמנה של תכנים?

נוגה רובינשטיין: אנחנו יצרנו סוג של מדיניות כשראינו שגם דברים אחרים קיימים בעולם.

נוגה רובינשטיין: היו אלינו פניות גם בנושא ה-V.O.D מצד גורמי תוכן עצמאיים.

נוגה רובינשטיין: אנחנו מקווים שלדבר הזה תהיה היתכנות.

נוגה רובינשטיין: הרגולציה של הדבר הזה היא רגולציה קלה יותר.

גלעד ארדן: אני מקווה שיהיה שלום וביטחון כבר הרבה שנים, אבל זה לא כל כך קורה.

נוגה רובינשטיין: התנאים שאנחנו מנסים לספק לאותם בעלי רישיונות עתידיים שאנחנו מקווים שיבואו, הם תנאים מקלים יותר מבחינת הרגולציה שלהם, זה רגולציה light.

נוגה רובינשטיין: לכן, אנחנו תקווה שהתנאים שאנחנו יוצרים יאפשרו לגורמי תוכן חדשים להגיע, ולא לגורמי תוכן קיימים.

נוגה רובינשטיין: אין לנו המון גורמי תוכן.

נוגה רובינשטיין: מה זה V.O.D? ה-V.O.D זה הצעה שמציעה תכנים שונים, לא ערוצים שלמים, אבל תוכניות שלמות.

נוגה רובינשטיין: ולכן, מבחינת תחליפיות חשוב מאוד שיהיו גורמים חדשים ונוספים, כאשר הכניסה של ערוץ 2 ו-10 בשליטה מלאה היא בעייתית.

גלעד ארדן: כפי ששמענו, המשרד מתנגד.

הדס פלד: אני מבקשת בכל זאת אם אפשר, לשקול את האפשרות להוריד את המניעה הגורפת שיש כרגע בחוק, ואחרי חקיקה ראשית, ולאפשר לשר.

הדס פלד: אגב, עשו את זה בחוק התקשורת בחלק מהערוצים הייעודיים - לתת שיקול דעת לשר כשהוא קובע את המדיניות לתת את הרישיונות האלה, ולא לקבוע מניעה גורפת בחוק שאוסרת על שחקנים מסוימים, ורק עליהם.

הדס פלד: עם כל הכבוד למה שאומר משרד התקשורת, עדיין הוט ויס שהם שחקנים מאוד משמעותיים, הם יהיו בפנים, ובעצם המניעה היחידה היא על זכייני הערוץ השני כמו שהצעת החוק הזאת, ולא שמענו הסבר מניח את הדעת לזה עם כל הכבוד.

גלעד ארדן: התייחסת לשחקנם החדשים, אבל לא התייחסת לזה שהוט ויס כן.

נוגה רובינשטיין: הוט ויס יוכלו לשדר את זה, ועליהם יש מגבלה משמעותית לעומת ספקי תוכן עצמאיים חדשים שיבואו כמו נניח בלוקבסטר.

גלעד ארדן: היא משווה את עצמה לא למה שאתם נותנים, ספקי תוכן.

גלעד ארדן: V.O.D יש להוט ויס, למה להם לא?

נוגה רובינשטיין: כי, אצל הוט ויס זה סוג של מוצר משלים.

נוגה רובינשטיין: כלומר, על הטלוויזיה הרב-ערוצית הם יספקו שירות V.O.D לגבי התכנים שמועברים על ידם.

נוגה רובינשטיין: הם לא יוכלו לקבל רישיון V.O.D עצמאי.

נוגה רובינשטיין: אם אתה מחר בבוקר לא תהיה מנוי של חברת הוט, אתה לא תוכל לקבל שירות V.O.D על-ידי חברת הוט, וזה מגבלה נוספת שאנחנו הטלנו על חברות הוט ויס על מנת לעודד כניסתם של ספקים עצמאיים.

גלעד ארדן: רק להניח את דעתך, יש לי כוונה בהמשך דיוני הוועדה ככל שהכנסת הזאת תתקיים, לשים על השולחן את כל הדברים ביחד, גם את עניין הפתיחה ההדרגתית, או לא הדרגתית, של הפרסום בכבלים והלוויין, גם מגבלות שיש עליכם, גם כל מיני נושאים נוספים.

גלעד ארדן: אני חושב שיש גם היום פתיחות במשרד התקשורת, אצל השר לפחות, לדבר על הדברים האלה.

גלעד ארדן: אני לא בטוח שאתם תתמכו בכל הדברים שיעלו על השולחן.

הדס פלד: בפתיחה לפרסומות בכבלים ובלוויין בוודאי לא נתמוך.

גלעד ארדן: אבל במעבר מזיכיונות לרישיונות כן תתמכו.

הדס פלד: עם כל הכבוד, זה לא רלוונטי לדיון בסוגיה הזאת.

גלעד ארדן: אני מסכים איתך, אבל זה גם לא רלוונטי עכשיו לנסות על גב התיקון הזה, להפוך סדרי עולם בתחום התקשורת שיפרו את האיזונים שאני לא יודע אם הם קיימים היום, אבל יש כרגע איזשהו - - -

הדס פלד: איזה איזון זה מפר?

הדס פלד: אנחנו משקיעים בתכנים מאות מיליוני שקלים בשנה לפי מחויבויות רגולאטוריות, אולי יותר מכל גורם אחר.

הדס פלד: מדוע אנחנו לא יכולים להיות שחקנים במגרש הזה?

נוגה רובינשטיין: יש לכם את הבמה שלכם, את הבמה הבלעדית שלכם.

הדס פלד: להיפך, זו פגיעה.

גלעד ארדן: הדס, אני הבנתי את הטענה, אני לא תומך כרגע בטענה שלכם.

גלעד ארדן: יכול להיות שחברת הכנסת תירוש תומכת, נשמע אותה.

רונית תירוש: אני מתנצלת שלא תשמע אותי, כי אני חייבת לצאת לוועדת החינוך ולתת את פרשת השבוע שלי.

דנה נויפלד: בהמשך לדבריה של נוגה - הסדרים לבעלויות צולבות זה לא משהו נדיר, זה לא המצאה חדשה שמכניסים אותה אגב בתיקון הזה.

דנה נויפלד: זה קיים לאורך חוק התקשורת לגבי כל אחד המשדרים, זה לא מגבלה שממציאים אותה כרגע.

דנה נויפלד: המטרה היא באמת ליצור ריבוי של במות וכמה שיותר.

דנה נויפלד: זה לא מונע מזכייניות ערוץ 2 להפיץ את התוכניות שלהם שלא במסגרת לא עצמאית, באמצעות השחקנים החדשים שייכנסו.

דנה נויפלד: זה רק מונע מהם שהם יחזיקו ביותר מבמה אחת, זה הכול.

הדס פלד: שימי לב שסעיף הבעלויות הספציפי הזה חל רק על זכייניות ערוץ 2, וערוץ 10 משום מה.

הדס פלד: כלומר, עשו כאן סעיף בעלויות צולבת מיוחד לזכייניות ערוץ 2 ו-10.

נוגה רובינשטיין: הדס, זה פשוט לא נכון מה שאת אומרת.

הדס פלד: נוגה, כל יתר השחקנים יכולים להיות בפנים.

נוגה רובינשטיין: זה פשוט לא נכון, תסתכלי על - - -, תסתכלי על המגבלות הישנות ביס.

הדס פלד: על הוט ויס אין מגבלות כי משום שהן בפלטפורמות שלהן יכולות לספק את שירותי ה-V.O.D.

הדס פלד: אנחנו לא - - -

נוגה רובינשטיין: זאת אומרת, לכבלים אולי יש אפשרות לספק את ה-V.

נוגה רובינשטיין: O.D של יס, ואולי לבזק יש את האפשרות לספק את ה-V.

נוגה רובינשטיין: O.D של הכבלים, ואף על-פי כן הם לא יוכלו לעשות את זה ברישיון נפרד.

הדס פלד: אתם בעצם מאלצים אותנו להיות תלויים בבעל רישיון אחר, כשבעצם אין לזה הצדקה עניינית.

הדס פלד: זה לא איזה במה שהיא מוגבלת, זו במה שהיא פתוחה לכולם.

צבי האוזר: אני מייצג את חברת בלוקבסטר, אחד מהגורמים שמוצפים כאן בכוונות טובות, והכוונה היא לאותם גורמים חדשים שאמורים לעלות על הפלטפורמה, או לקבל רישיון כזה.

צבי האוזר: אני חייב להגיד שאכן הצעת החוק היא עתירת כוונות טובות מבחינת הפתיחה לתחרות ומתן אפשרות לשחקנים נוספים מעבר להוט ויס, להיות כאן.

צבי האוזר: אבל כמו שהיא כיום, היא לא עומדת במטרה הזאת.

צבי האוזר: זה קצת מזכיר לי את נושא הרישיון המיוחד שהיה בשורה גדולה של המשרד כנגד המיזוג של חברות הכבלים, ונכון להיום זה קבוצה ריקה.

צבי האוזר: אף אחד לא קיבל רישיון מיוחד, או מי שקיבל נפל, בגלל טעויות קטנות של אותם סעיפים.

צבי האוזר: אני אבקש מעופר לוי שהוא יושב-ראש בלוקבסטר להציג את הדברים, ואחר זה אני - - -

גלעד ארדן: אתה לא השתתפת פה, אבל אני מאוד מתנגד למדיניות שפותח נציג אחד של גוף, ואז הוא מעביר את רשות הדיבור לנציג אחר.

גלעד ארדן: אין לי זמן לעניין הזה, ואני מציע שעופר יציג את הדברים.

עופר לוי: בלוקבסטר עוסקת בהשכרה של סרטים, ואני מניח שאתם מכירים את המודל.

עופר לוי: המודל נהיה פחות רלוונטי בעולם הדיגיטאלי, ועל מנת להמשיך לשרוד ולתת את השירות ברור היה לנו כבר לפני כמה שנים, שאנחנו צריכים לעבור לפלטפורמות דיגיטאליות.

עופר לוי: אנחנו בקשר עם משרד התקשורת מעל שנתיים בנושא, כדי למצוא את הדרך הנכונה לעשות את זה.

עופר לוי: החוק הזה הוא דרך להגיע לשם, אלא שחסר שם פאן מאוד משמעותי שבלעדיו אין שום סיכוי לגופים אחרים להיכנס לתחום, וזה הנושא של ה-must carry.

עופר לוי: כלומר, להציע שירותי V.O.D כשירות stand alone זה חסר משמעות לחלוטין.

עופר לוי: אני מבין את הרצון הטוב של הצעת החוק, אבל זה הופך את זה לחסר משמעות.

עופר לוי: זה הופך את זה לחוק יס, שאולי יש בו מידה של צדק, אבל זה לא יתרום לאיזושהי תחרותיות נוספת בשוק התקשורת.

עופר לוי: המודל שאנחנו מציעים זה להחיל גם על שירות V.O.D, גם על ספק שירות V.O.D ב-must carry.

עופר לוי: זה ייצור שירות שלא קיים היום, של חבילת ערוצים פתוחים, ערוצים חופשיים, בעלות מאוד נמוכה, פלוס שירותים של סרטים ותכנים נוספים שיינתנו לפי דרישה.

עופר לוי: זה יפתח את השוק לתחרות אמיתית.

עופר לוי: אני לא חושב שזה מוצר שקיים היום, זה מוצר שהוא לא קיים היום.

עופר לוי: הוא לא מתאים לכלל הציבור.

עופר לוי: זה שירות אולי יחסית נישתי, אבל הוא לא קיים היום.

עופר לוי: הוא נדרש מאוד היום, והוא הסיכוי היחיד לתחרות אמיתית בשוק ה-V.

עופר לוי: O.D, אחרת לא יהיה שום V.O.D אחר – זה בדוק.

עופר לוי: הצגת שאלה למשרד התקשורת האם נעשתה תוכנית עסקית, ואני יכול להבטיח שאנחנו עשינו לא מעט תוכניות עסקיות.

גלעד ארדן: האם אתם הופעתם בשימוע בעניין הזה והצגתם את הטענה הזאת?

עופר לוי: הופענו בשימוע, והצגנו, וקיבלנו אוזן קשבת.

עופר לוי: אנחנו חושבים שהתיקון הזה שהוא לכאורה שולי, הוא דרמטי והוא יקבע האם תהיה תחרות או לא תהיה תחרות.

צבי האוזר: להחיל את 6כא.

נוגה רובינשטיין: למעשה, מה שמבקשים נציגי בלוקבסטר הוא להיות טלוויזיה רב-ערוצית בלי החובות והזכויות, למה?

נוגה רובינשטיין: הם רוצים העברה של ערוצים ליניאריים פלוס הפצה של תכנים, וזה מודל שמתקרב יותר למודל של IPTV, שאנחנו לא דנים בו כרגע.

נוגה רובינשטיין: זה נושאים שוועדת גרונאו דנה בהם, אנחנו נצטרך למצוא איזשהו פתרון כולל אפרופו כל האיזונים שדיברת עליהם.

נוגה רובינשטיין: אנחנו כרגע לא עוסקים בזה, אנחנו עוסקים בתכנים לפי דרישה.

נוגה רובינשטיין: מה שצביקה דיבר עליו זה העברה של ערוץ ליניארי שלם, זהו לא תוכן לפי דרישה - זה לא מודל שאנחנו מתעסקים איתו היום.

נוגה רובינשטיין: אנחנו גם חושבים שזה לא יהיה נכון מבחינת השוק לתת רק את הזכויות לבעל רישיון של V.O.D, ולהותיר את מלוא החובות כולל הפקות מקור מאוד נרחבות וחובות אחרות של מגוון ותכנים, לבעלי רישיונות כלליים לשידורים.

גלעד ארדן: יש לי שאלה ואולי תחשבו עליה בהמשך הדיון.

גלעד ארדן: כרגע להכניס בוודאי את ה-must carry, זה לעשות מהפכה ענקית בתחום על חוק שכרגע המטרה שלו היא אחרת.

גלעד ארדן: אני באמת מסכים עם עמדתם שלא בטוח שאחרי שנחשב את דמי המעבר, יש בכלל כדאיות כלכלית בלעשות את מה שאנחנו כאילו מצפים מהם.

גלעד ארדן: כמובן שהם טוענים את זה גם כי הם מתמחים בלהביא סרטים מוכנים ולמכור.

גלעד ארדן: אולי אם הם היו חברה שעושה הפקות מקור והיו להם תכנים ייחודיים שלהם, יכול להיות שכן היה לזה.

גלעד ארדן: אבל אני שואל שאלה אחרת, אם נצליח שיצא המכרז הטריסטרייאלי דיגיטאלי, ואם אזרחי מדינת ישראל כן יוכלו לקבל את 1, 2, ואם 10 ירצה אז גם 10, 99, 23, בחינם - במצב כזה, האם לא כדאי להשאיר את שיקול הדעת פה בחוק לשר התקשורת כן לאשר לאותם מפעילים שיעלו על התשתית של תוכן לפי דרישה, כן לספק כבר גם את העניין הזה כדי שאדם לא יצטרך לרכוש גם ממיר דיגיטאלי טריסטרייאלי, וגם אם הוא רוצה לא להיות כבלים ולוויין, אלא רק תוכן על-פי דרישה של בלוקבסטר, אז הוא עוד ממיר הוא יצטרך בבית.

נוגה רובינשטיין: אני חושבת שבעלויות שמדובר עליהן היום של טלוויזיה דיגיטאלית טריסטרייאלית, שיעלו לכל אדם בבית, בשביל זה עכשיו להפוך את כל המודל - זה נראה לא מתאים.

נוגה רובינשטיין: לא מדובר בעלויות גבוהות.

נוגה רובינשטיין: אדם יוכל להתחבר באמצעות ממיר אחד, או באמצעות ממיר שני, ולקבל את כל החבילה.

נוגה רובינשטיין: אתה בעצם הופך את סוג השירות לשירות של IPTV.

נוגה רובינשטיין: IPTV עדיין לא על השולחן גם לא מבחינת החובות - - -

גלעד ארדן: אתם אומרים שהכוונה שלכם היא שאדם יוכל להיות כאילו רק אצלם.

גלעד ארדן: הכבלים והלוויין לא יוכלו להתחרות בהם, הם לא יוכלו למכור רק שירות V.O.D בלי החבילה.

צבי האוזר: נוגה, מי יקנה רק V.O.D?

צבי האוזר: לבוא ולהגיד שטלוויזיה רב-ערוצית זה חמישה ערוצים?

צבי האוזר: היום גובים מהציבור בין 200 ל-300 שקלים עבור טלוויזיה רב-ערוצית.

צבי האוזר: אנחנו מציעים טלוויזיה רב- ערוצית, אנחנו מדברים - אותם חמישה ערוצים שהציבור ממילא משלם עליהם, שיתאפשר לו לקלוט, ואל תשימו חסמים מלאכותיים על הציבור לקלוט את אותם שידורים שהוא ממילא כבר שילם עליהם.

צבי האוזר: לבוא ולהגיד שהאבחנה היא בין ערוצים ליניאריים לערוצים לפי דרישה, זו האבחנה הטכנית והבלתי רלוונטית לכאן.

צבי האוזר: התשלום על הרב-ערוצי הוא בעבור אותם 150 ערוצים שהערוצים מציעים, ובשבילם הם גם משקיעים את הכסף: שידורי ספורט, ערוצי סרטים וכד'.

צבי האוזר: אותם ערוצים שממילא חופשיים באוויר, הציבור זכאי לקבל אותם בכל פלטפורמה אפשרית.

צבי האוזר: אתם פה מטעים את הציבור.

צבי האוזר: אם רוצים אך ורק להסדיר את הבעיה של ה-V.O.D של יס, הצעת החוק הזאת מסדירה את זה.

צבי האוזר: אף גורם אחר לא ייכנס לכאן, כי אף אחד בארץ לא יציע למישהו אך ורק שירותי V.O.D.

צבי האוזר: כלומר, אדם ישב עם הטלוויזיה, יהיה מנותק מערוץ 1, מנותק מערוץ 2, ומנותק מערוץ הכנסת, ויראה ב-V.O.D – זה לא קיים.

צבי האוזר: אני חושב שהאבחנה היותר רלוונטית - הייתי כאקס המועצה לשידורי כבלים.

צבי האוזר: אני חושב שזו זריית חול בעיניים לבוא ולהגיד שמישהו יתחרה אך ורק V.O.D.

צבי האוזר: אתם יכולים להחליט החלטה כזאת שלצד חבילות הכבלים והלוויין הקיימות היום, תוצע במדינת ישראל חבילה שאומרת אך ורק ערוצים פתוחים, פלוס V.O.D.

צבי האוזר: החבילה הזאת תוצע על-ידי בלוקבסטר או גורמים כמותם, ומייד לדעתי תוצע על-ידי יס והוט.

צבי האוזר: אתם פה יכולים להחליט האם כאן תהיה התחרות במדינת ישראל – זאת אומרת, לצד חבילה רב-ערוצית ב-200- 300 שקל תהיה חבילה של 50 שקל, או של 30 שקל של שירותי אנטנה פלוס V.O.D, או שלא יהיה קיים כזה דבר.

צבי האוזר: בהצעה הזאת לא תהיה תחרות, נקודה.

צבי האוזר: יהיה ליס V.O.D כמוצר משלים כמו שאמרת, ויהיה להוט.

צבי האוזר: אבל, אף אחד לא יציע מוצר שאי אפשר לקלוט בו את ערוץ 1 וערוץ 2.

צבי האוזר: הציבור - זה חבילה שהיא איננה רלוונטית בשבילו, וזה יהיה על הנייר.

צבי האוזר: אני אפנה אותך שוב לנושא של רישוי מיוחד.

צבי האוזר: המשרד עשה רישיון מיוחד, דיבר גבוהה גבוהה לגבי הפוטנציאל של זה - אפס.

צבי האוזר: זה מה שאתם עושים כאן.

גלעד ארדן: צביקה, יכול להיות שיש צדק בחלק מהדברים שאתה אומר לגבי הכניסה של גורמים חדשים.

גלעד ארדן: עדיין, ואני חוזר על מה שאמרתי לך אתמול בערב כששוחחנו, לבוא עכשיו ולנסות לתקן את כל המצב - אל"ף, לא בטוח שנצליח לעשות את זה.

גלעד ארדן: בי"ת, זה יעכב לחצי מיליון משפחות של מנויי יס את הרכיב הזה שאתה מעביר אותו ככה.

צבי האוזר: זה פתרון ליס – לפחות נקרא לזה פתרון ליס.

נוגה רובינשטיין: אתם יכולים לרכוש תכנים ולשלם על זה.

נוגה רובינשטיין: למעשה, מה הם רוצים?

נוגה רובינשטיין: הם רוצים לקבל את ערוץ 2, 10 ו-1 בחינם.

צבי האוזר: כמו שהכבלים ויס.

גלעד ארדן: הוא מוכן לנהל איתם משא ומתן על העניין הזה.

נוגה רובינשטיין: שירכוש תכנים כמו שהוט היום רוכשת תכנים.

גלעד ארדן: זה לא יעלה כאן להצבעה.

גלעד ארדן: אני אומר שוב, במסגרת הרפורמה שוועדת הכלכלה מתכוונת לנסות ולקיים בתקשורת המסחרית והתקשורת של הטלוויזיה הרב-ערוצית, גם הנושא הזה יעלה לדיון.

גלעד ארדן: יש לי על זה גם הסכמה עם שר התקשורת.

גלעד ארדן: זה לא הזמן, וזה לא המקום כרגע, שמה שלא הצלחתם לעשות בשימוע נבוא עכשיו ונעכב את חקיקת החוק - אני לא חושב שזה נכון.

דוד קמיניץ: מאחורי הדיון הזה יש שתי שאלות עקרוניות שלא שמים אותן על השולחן, ומתעלמים מהן.

דוד קמיניץ: השאלה הראשונה - יש פה דיון בדלת האחורית במקום לתקוף את נושא ה-IPTV לעומק, ואת כל המשמעות של ה-IPTV.

דוד קמיניץ: יש פה חצי IPTV שיכתיב, או עלול להכתיב בעתיד על כל עולם ה-IPTV.

דוד קמיניץ: אני גם מופתע מהעיתוי של הדיון, כי יש ועדת גרונאו שאחד הדברים העיקריים שהיא שמה באג'נדה שלה זה לטפל ב-IPTV, ומעלים את זה היום.

דוד קמיניץ: הנושא העקרוני השני זה הפיכת חברת הלוויין לחברת כבלים.

דוד קמיניץ: אנחנו בעצם מאפשרים כעת לחברת הלוויין לא להתבסס אך ורק על תשתית הלוויין, אלא להתבסס גם על תשתית כבלים.

דוד קמיניץ: אני שואל את עצמי, מתוך דאגה באמת לאותם 500 לקוחות - אם חברת הלוויין לא היתה בבעלות של חברת בזק, אז גם היינו יושבים היום ודנים לכפות על בזק לפתוח את התשתית לטובת יס?

דוד קמיניץ: לכן, החוק הוא חוק יס, ושאף אחד לא יקרא לזה שזה פתיחת עולם ה-V.

דוד קמיניץ: O.D לשחקנים נוספים - זה ממש לא שם.

דוד קמיניץ: יש פה היתממות לטעון שלא תהיה אפליה במערכת היחסים בזק - יס.

דוד קמיניץ: הרי גם הממונה וגם משרד התקשורת ידע את כמות התלונות שאנחנו הגשנו בשנה האחרונה על האפליה הטובה של יס על-ידי בזק.

דוד קמיניץ: האם זה ייעצר?

דוד קמיניץ: זה לא יקרה שוב?

דוד קמיניץ: מצאו את כל השיטות ואת כל הדרכים ליצור את האפליה הזאת, ואיך לאפשר את זה.

דוד קמיניץ: צריך להביא בחשבון עוד דבר.

דוד קמיניץ: בכובע אחר שר התקשורת, וגם הממונה צועקים שצריך תחרות בעולם הטלפונייה הפנים-ארצית, ואנחנו השחקן שמנסה להתחרות במונופול.

דוד קמיניץ: המשמעות של ההחלטה הזאת היא שהסיכוי שלנו להמשיך ולהתפתח בעולם הטלפונייה הוא מאוד מאוד קטן.

גלעד ארדן: למה?

דוד קמיניץ: כי צריך להביא בחשבון שברגע שכל לקוח של יס ירצה V.O.D, הוא צריך קו ADSL.

דוד קמיניץ: ברגע שהוא צריך קו ADSL אין לו שום עניין לקנות ממני אינטרנט – זה דבר ראשון.

דוד קמיניץ: זה לא מסתיים פה, מכיוון שהרי בזק לא מוכרת את קו האינטרנט כקו שקוף, אלא היא מוכרת אותו גם עם טלפונייה.

דוד קמיניץ: אתה קונה את ה-ADSL גם ליס, אבל באותו רגע אתה מחויב להיות גם לקוח של בזק בטלפוניה, ולכן בוא נקרא לילד בשמו.

דוד קמיניץ: אם תתקבל החלטה זאת אומרת, לא רוצים את הוט, או לא רוצים כל שחקן אחר בתחרות הטלפונייה הפנים ארצית.

אתי בנדלר: האם אתה מוכן להסביר שוב?

דוד קמיניץ: בשביל לקבל את קו ADSL את חייבת להזמין קו טלפון.

דוד קמיניץ: אם את רוצה שירות V.O.D של יס, את מזמינה קו ADSL.

דוד קמיניץ: בשביל להזמין קו ADSL, את מזמינה קו טלפון.

דוד קמיניץ: ברגע שהזמנת קו טלפון אין לך עניין להחזיק כבר קו של הוט, ולכן בוא נקרא לילד בשמו.

דוד קמיניץ: שלא נשב פה בעוד חצי שנה, ומישהו יגיד : למה הוט לא מתחרה בבזק, למה הוט עושה תוצאות לא טובות בתחום הטלפונייה?

דוד קמיניץ: לפני שלוקחים החלטה שיבינו את המשמעות של ההחלטה.

דוד קמיניץ: לבסוף, הרי כשחברת יס קיבלה רישיון לוויין היא ידעה את היתרונות והחסרונות של הלוויין.

דוד קמיניץ: האם לנו אין חסרונות?

דוד קמיניץ: יש לנו חסרונות.

דוד קמיניץ: סוף שבוע זה 100 אלף לקוחות בגליל לא ראו טלוויזיה רב ערוצית כי מישהו דאג לחבל בכבל שלנו, ושבת שלמה לא ראו, אז אני מתלונן?

דוד קמיניץ: אז אני בא ואומר: רבותי, בשם הצרכנות למה לא דואגים ללקוחות שלנו, וכן הלאה?

דוד קמיניץ: אם לוקחים החלטה, וגם זה בסדר, שחברת הלוויין הופכת להיות חברת כבלים, אני מבקש באותה נשימה שיאפשרו לי לחבר לפחות לטלוויזיה הרב-ערוצית בלוויין, למה להפלות אותי לרעה?

דוד קמיניץ: למה לתת להם פתרון, להפוך אותם מחברת לוויין לחברת כבלים?

דוד קמיניץ: תנו לי לחבר לא לטלפונייה, רק לטלוויזיה רב ערוצית?

דוד קמיניץ: תאפשרו לי לחבר לקוחות גם ללוויין?

גלעד ארדן: לכמה אנשים אתם לא מגיעים עם הכבלים בארץ?

דוד קמיניץ: זה לא רק למי שאנחנו לא מגיעים.

דוד קמיניץ: יש בעיות קשות מאוד בתשתית.

דוד קמיניץ: כל אזור תל-אביב אני משתמש בתשתית של בזק שגובה ממני מחירים מופקעים עם תחזוקה מאוד מאוד ירודה מסיבות היסטוריות.

דוד קמיניץ: בואו תאפשרו לי לאפשר לכל לקוחות תל-אביב לספק שירות טוב.

דוד קמיניץ: תחסוך ממני את כל תקלות התשתית שאני סובל ממנה כתוצאה מחבלה בתשתית, לא כתוצאה מזה שהתשתית לא טובה.

דוד קמיניץ: אם מערכת היחסים היא סימטרית, שתהיה סימטרית עד הסוף.

גלעד ארדן: תתייחסו גם לטענה שוועדת גרונאו דנה בזה עכשיו.

אסף כהן: אני אתייחס.

אסף כהן: למעשה, מנכ"ל הוט שם פה את הבעיה שאנחנו תקועים איתה כבר מספר שנים, שיש פה חברה שהיא מונופול בטלוויזיה הרב-ערוצית, שמתמודדת מול חברה שהאימא שלה היא המונופול בתחום הטלפונייה, והדברים משפיעים אחד על השני, וכל פעם אנחנו צריכים ליצור את המערכת שמנסה לאזן ולבלום וכו'.

אסף כהן: בסך הכול, בתחום הטלוויזיה הרב-ערוצית, על חברת יס יש מגבלות בגלל הקשר שלה עם קבוצת בזק.

אסף כהן: מגבלות מוצדקות לטעמי, אבל יש מגבלות וצריך לשים את זה על השולחן.

אסף כהן: אם אנחנו מדברים עכשיו על טלפונייה אז חברת יס מנועה מלספק טלפונייה של בזק, היא מנועה מלספק שירותי Voice of - - -, כאשר חברת הוט מספקת את זה.

דוד קמיניץ: אסף, אני רק מזכיר לך שלפני חודשיים התלוננו במשרד על זה שחברת יס לא רק מוכרת טלפונייה של בזק, אלא מכרה יותר זול ממה שאתה קונה בבזק.

אסף כהן: עד כמה שידוע לנו יס לא מוכרת טלפונייה.

אסף כהן: אני חושב שלטענות של הוט אין פה על מה להסתמך.

גלעד ארדן: ומה עם הטענה שעכשיו ועדת גרונאו יושבת בדיוק על הנושאים הללו?

אסף כהן: אם רוצים לדחות את כניסת יס ל-V.O.D, אפשר לחכות לרגולצייה שתבוא על IPTV אחרי ועדת גרונאו, ואחרי עוד כמה דיונים אחר כך וכו'.

אסף כהן: אין טעם לחכות, צריך להתקדם עכשיו.

אסף כהן: ה- IPTV הוא נושא מספיק סבוך, ואני מניח שנדון בו גם בוועדה הזאת בהמשך.

גלעד ארדן: אבל, ועדת גרונאו היתה מודעת לכך שאתם יצאתם עם השימוע לציבור.

אסף כהן: ודאי.

גלעד ארדן: כמה זמן כבר קיימת ועדת גרונאו?

אסף כהן: היא עובדת מספר חודשים.

אסף כהן: היא סיימה עכשיו לשמוע את כל הגורמים.

קריאה: אסף, לא נתת פה תשובה לנושא Naked ADSL, שתקוע במשרד למעלה משלוש שנים.

אסף כהן: נושא Naked ADSL - ADSL נטו, הכוונה היא לקחת ADSL בלי קו טלפון.

אסף כהן: אנחנו עומדים לצאת בקרוב בשימוע אל מול חברת בזק בעניין הזה, כדי כן לאפשר לאנשים לבחור את ה-ADSL בלי טלפון.

דוד קמיניץ: כן, אבל שוכחים להגיד שאנחנו מהיום הראשון מספקים אינטרנט ולא מתנים בפני לקוח לקחת גם טלוויזיה רב-ערוצית, או לקחת גם טלפונייה.

דוד קמיניץ: שים לב למה אומר אסף - שהם יתחילו תהליך של שימוע.

דוד קמיניץ: או,קיי, יתחילו תהליך של שימוע.

דוד קמיניץ: אני מאחל לך מכל הלב שתהיה יושב-ראש הוועדה כשתהליך של השימוע יסתיים.

גלעד ארדן: בינואר השנה התחיל השימוע על עניין ה-V.O.D, והנה אנחנו ביולי כבר עם הכנה לשנייה ושלישית, למה אתה אומר כך?

דוד קמיניץ: הנה יש פה נציגת בזק - שהיא תגיד שהיא תומכת ב- Naked ADSL, ונהיה מאוד - - -

גלעד ארדן: האם תמכתם בלתתV.

גלעד ארדן: O.D ללווין?

גלעד ארדן: מה זה רלוונטי אם בעל האינטרס תומך או לא תומך.

דוד קמיניץ: אנחנו לא התנגדנו, התנגדנו רק לביטול ההפרדה המבני ויצירת אפליה.

דוד קמיניץ: אף פעם לא אמרנו שהלוויין לא צריך להיות לו V.O.D.

דוד קמיניץ: תמיד אמרנו שאנחנו נגד ביטול ההפרדה המבנית בבזק.

מרב בארי: אני חייבת להגיד שנכון להיום, למעשה לכבלים אין תחרות שווה בנושא הטלוויזיה הרב-ערוצית, והמצב נכון להיום הוא שלכבלים רגולאטורית מבחינת הפרדות מבניות, ניתנים דברים שלא ניתנים ללוויין.

מרב בארי: הלוויין ממתין הרבה מאוד זמן לאפשרות לתת מוצר קצת טוב יותר לצרכנים שלו ממה שהוא נותן עד היום.

מרב בארי: אנחנו לא באים ואומרים ללוויין: אתה יכול לתת טלפוניה יחד עם הטלוויזיה הרב-ערוצית כי חברת האם שלך היא מונופול, ויש את ההפרדות האלה.

מרב בארי: זה דברים שלמרות שיוצרים ללוויין עצמו נחיתות מסוימת, עדיין בהסתכלות הכוללת זה לא נכון לתת לו כרגע את האפשרות לתת את הטלוויזיה הרב ערוצית עם הטלפוניה.

מרב בארי: עדיין ב-V.O.D לא בזק מונופול, ולא הלוויין מונופול.

מרב בארי: בטלוויזיה רב-ערוצית לא בזק מונופול ולא הלוויין מונופול.

מרב בארי: ולכן, אין סיבה למנוע מהלוויין לתת מוצר טוב יותר לצרכנים שלו איפה שהוא לא יכול לקשור את זה למוצר מונופוליסטי.

מרב בארי: צריך לוודא שבעתיד בזק תיתן את המוצר הזה בתנאים שוויוניים גם לאחרים.

מרב בארי: וכמובן שכשתהיה הפלטפורמה של IPTV, נהיה חייבים לוודא שיש גישה שווה וגישה פתוחה למתחרים של הלוויין ושל הכבלים לתשתית החיונית הזאת.

מרב בארי: אבל נכון להיום, אין שום סיבה לעכב את ההחלטה.

אורי גור אריה: אבל מרב, בדיוק הסוגיה של Naked ADSL, תגרום לכך שהזכיין יתקשר למוצר המונופוליסטי שזה הטלפון של בזק.

מרב בארי: ולכן יש כיום מספיק בלמים והגנות על הכבלים בהתפתחות של הטלפוניה.

אורי גור אריה: מה זה בלמים?

אורי גור אריה: ברגע שמישהו ירצה לקבל - לקוח של יס ירצה לקבל את ה-V.

אורי גור אריה: O.D, הוא יהיה באותו רגע גם לקוח של בזק באינטרנט וגם בטלפוניה.

מרב בארי: והיום כשלקוח לוקח את הטלוויזיה הרב-ערוצית שאתם עדיין מונופול, אז יהיה בה, כי אתם מעל 50% מהשירות, אתם יכולים להציע לו מוצר טריפל פליי, שהיום השחקן האחר לא מסוגל בגלל כל מיני מגבלות רגולאטוריות מוצדקות שקיימות עליו, והיום לכן המגבלות האלה לא קיימות.

דוד קמיניץ: ההבדל הוא שכשאני מוכר טלוויזיה רב ערוצית, אני לא כופה על הלקוח לקחת גם V.O.D, גם טלפוניה, וגם אינטרנט ממני.

גלעד ארדן: דוד, על זה אמר משרד התקשורת שהוא יוצא.

גלעד ארדן: אני מבקש שתצאו בזמן הקרוב לשימוע הזה של ה-ADSL העירום.

גלעד ארדן: בינתיים, אני לא חושב שאנחנו נעצור את החוק בגלל העניין הזה.

גלעד ארדן: אמרת את העניין הזה, הוא נשמע.

גלעד ארדן: אני אעמוד על כך שהשימוע הזה יצא בטווח זמנים הקרוב ביותר.

רון אילון: אני כמובן מברך על הצעת החוק הזאת, אבל אני בכל זאת רוצה להתייחס לשתיים-שלוש נקודות קצרות לנושאים שונים.

רון אילון: הנושא הראשון הוא יכולת יס להעביר V.O.D, ואות וידאו על תשתיות הכבלים.

רון אילון: צודק ידידי מר קמיניץ.

רון אילון: כדי שלא יהיה מצב שלקוח של יס יהיה חייב לקחת את הטלפון ואת האינטרנט של בזק, שיפתח את הרשת שלו.

רון אילון: ואז יוכל הלקוח לקחת טלוויזיה של יס, עם תשתית טלפון ואינטרנט של כבלים.

רון אילון: אם הולכים לתחרות של תשתיות פתוחות, לפחות לגבי בזק כך זה נאמר במדיניות המשרד, צריך לפתוח תשתיות עד הסוף.

רון אילון: יש בישראל שתי תשתיות קוויות.

רון אילון: האחת יודעת להעביר וידיאו בצורה מצוינת באופן מוכח.

רון אילון: תחרות נאותה גם של בלוקבסטר, וגם של יס, זה פשוט לפתוח את התשתיות האלה כולן.

רון אילון: יש שני כבישים במדינה הזאת, בואו נפתח אותם כך שיסעו עליהם כמה שיותר מכוניות.

רון אילון: יש שני כבישים במדינת ישראל והם צריכים להיפתח, ואז יוכלו הכבלים למכור טלפון למי שהם רוצים בלי קשר לטלוויזיה, הם יוכלו למכור אינטרנט למי שהם רוצים בלי קשר לטלוויזיה.

גלעד ארדן: אגב, זה שהכביש של בזק עדיין לא יכול להכיל את זה, זה לא בעיה של הכבלים.

גלעד ארדן: בזק יכולה אם היא רוצה, להיערך לעתיד ולשדרג את התשתיות שלה.

רון אילון: לא אמרתי שזה בעיה של הכבלים.

רון אילון: רק שמנתחים את שוק התקשורת באמת מבינים שהחסם הוא בתשתית, הוא לא בשום מקום אחר.

רון אילון: בסך הכול, בתחרות הפרועה ביותר שתיווצר כאן יהיו כאן כנראה שני כבישים, לא יהיו עשרה.

רון אילון: ששניהם ייפתחו לכולם, מה יש?

גלעד ארדן: נציגת בזק, האם את רוצה לומר משהו על התשתית שלכם?

גלעד ארדן: לא - - -

רון אילון: אני רוצה לומר מילה אחרונה על העיתוי.

רון אילון: על העיתוי הזה נאמר מוטב מאוחר מאשר לעולם לא.

רון אילון: אנחנו שלוש שנים - - -

גלעד ארדן: אם תדבר עוד הרבה זה יהיה עוד יותר מאוחר מאשר לעולם לא, כנראה.

רון אילון: אז אני אסיים כאן.

גלעד ארדן: רציתי לדעת האם התשתית של בזק מוכנה כרגע להובלת שידורי צפייה?

נוגה רובינשטיין: למיטב ידיעתנו, לא.

נוגה רובינשטיין: נמצא כאן מר זאב רז, והוא יוכל להתייחס לזה.

גלעד ארדן: קיימתם שימוע, אתם בטח יודעים.

זאב רז: אנחנו שומעים כל הזמן ברקע על הרשת החדשה שהיא צריכה להיות המוביל של כל היכולת הזאת של לעשות אופרציה, לתת יכולת גישה שווה לכל בעלי התוכן שירצו לעלות על הרשת הזאת.

זאב רז: בלי קיום הרשת הזאת, היא תהיה רשת מנוונת ואי אפשר יהיה לעשות.

זאב רז: כלומר, היא לא תוכל לתת את מה שהחוק רוצה לתת.

זאב רז: אם כולם ירצו להעלות על אותו כביש אגרה אז בעצם לא יוכלו לעשות את זה.

זאב רז: כדי לעשות את זה, בזק צריכה לעשות את ההשקעות הנדרשות.

גלעד ארדן: נניח שכרגע רק הלוויין רוצה, האם כרגע בזק יכולה לספק את זה?

זאב רז: כן.

גלעד ארדן: בלי להשקיע כרגע בתשתית?

זאב רז: המילה לספק את זה היא שאלה.

זאב רז: כלומר, כמות המשתמשים, המנויים, שיוכלו לקבל את השירות, הוא מוגבל.

זאב רז: כלומר, הם יכולים בתשתית הקיימת שלהם עם שידרוגים יחסית קטנים כדי לספק.

גלעד ארדן: מה זה קטנים?

גלעד ארדן: תעריך קטנים בכסף.

זאב רז: אני לא נכנס למספרים.

זאב רז: המספרים שהציגו לנו בזק בזמנו זה שהם יכולים לתת משהו כמו ל-60 אלף מנויים בזמן יחסית - - -

גלעד ארדן: רון, תצאו למכרז וה-60 אלף מנויים שיציעו הכי הרבה כסף, יקבלו ראשונים.

רון אילון: אנחנו נצא למכרז מי יספק לנו את התשתית- תחרות בתחום התשתית.

גלעד ארדן: מר קמיניץ, אולי אתה תציע להם תשתית בתמורה לדמי מעבר - - -

דוד קמיניץ: אני למדתי מגיל 52 להערות ציניות, לא לענות.

גלעד ארדן: הן לא ציניות, באמת.

גלעד ארדן: בזק אומרים שהם לא ישקיעו את מה שצריך בשדרוג התשתית, ואולי אתם תואילו למכור להם.

דוד קמיניץ: נורא מעניין אותי מה רון היה אומר בתפקידו הקודם, קודם כל לגבי הסוגיה הזאת.

דוד טל: הוא היה אומר לך: מה שלא רואים מכאן לא רואים משם.

דוד קמיניץ: אבל יותר מעניין, אם במקרה חס וחלילה יס לא היתה חברת בת של בזק - אז מה היתה עמדת בזק פה היום?

דוד קמיניץ: זה בדיוק משלים את העניין, האם פה יש איזשהו תהליך של ביטול - - -

גלעד ארדן: אחד היתרונות שיש לשוק הפרטי זה שאנחנו למדים אחר כך ממנו לא להתייחס ברצינות לבכירי האוצר גם כשהם אומרים את העמדה כשהם עוד באוצר, כי אנחנו יודעים מה יקרה כשהם יעברו לצד השני.

דרור ניסן: לנו יש אינטרס מיידי שחברת יס תקבל V.O.D, וכמה שיותר מהר.

דרור ניסן: זה נותן נפח יצירה ונפח פרנסה יותר גדול ליוצרים בארץ, גם כך מעט מאוד כותבים חיים מכתיבה.

דרור ניסן: זה פשוט יכול להכפיל את השוק.

גלעד ארדן: אני אוסיף ואומר שגם איגוד המפיקים שלח נייר עמדה, והם גם תומכים כמובן בהרחבת שוק ה-V.O.D.

דרור ניסן: אנחנו גם העברנו לך מסמך.

גלעד ארדן: הם מבקשים אם אפשר לעגן בחקיקה את המחויבות הקיימת היום לגבי תוספת השקעה ביצירה המקורית אם יכנסו - למרות שאני כרגע לא יודע אם ייכנסו - אבל, אם יכנסו ספקי תוכן חדשים שאותה חובה תחול עליהם, או שנאפשר למועצה איזשהו שיקול דעת בנושא הזה.

גלעד ארדן: אני הייתי ממליץ שכן יכנס הסעיף הזה, ואז נמנע בכלל שייכנסו ספקים.

שרון פליישר יהודה: ישנן כמה הערות.

שרון פליישר יהודה: הערה ראשונה היא לסעיף 4 לחוק.

גלעד ארדן: אני הייתי מציע שעו"ד רובינשטיין תתחיל להקריא את החוק, ונצביע סעיף סעיף.

גלעד ארדן: כשנגיע לסעיף 4 אתם תעירו.

שרון פליישר יהודה: זה סעיף שדובר עליו כבר, זה סעיף שעוסק בנושא הבעלויות הצולבות.

שרון פליישר יהודה: למעשה, לפי הסעיף הקיים והתיקון שקיים בו, מלבד זה שבזק עצמה - החברה מנועה מלהיות ספקית V.O.D, וזו סוגיה נפרדת שבזק בעקבותיה תחליט אם בכלל להשקיע בתשתית הזאת או לא כשהיא מנועה מלהשתמש בה, אבל כל החברות הבנות בקבוצת בזק, פרט לחברת יס, מנועות גם הן, ואני לא חושבת שזאת היתה כוונה המחוקק אפילו, שחברה כמו וואלה - - -

גלעד ארדן: פה כרגע יושב המחוקק, איך את יודעת מה היתה כוונתו?

שרון פליישר יהודה: חברה כמו וואלה שהמתחרות שלה יוכלו להיות ספקיות V.O.D, לא תוכל לספק V.O.D בגלל הקשר שיש לה לקבוצת בזק.

שרון פליישר יהודה: לפחות מהסעיפים כרגע כמו שהם עולים, וואלה תהיה מנועה מלהיות ספקית V.O.D, ואני חושבת שזה - - -

אביטל בן חמו: אני אומר את דבריי בקצרה כי הדס אמרה את עיקרי הדברים, אבל באמת בשם כל הזכייניות אנחנו חושבים ש- - -

נוגה רובינשטיין: לא שמענו את עמדתם לאורך כל התהליך, וזה קצת מפתיע לשמוע אותם.

אביטל בן חמו: העמדה שלנו לא משפיעה.

אביטל בן חמו: יש פה פתיחה של שוק עם כל הגורמים המסחריים חוץ משלושה גורמים.

אביטל בן חמו: אנחנו לא חושבים שזה נכון, בלי קשר להכנסות שלהם.

אביטל בן חמו: אפשר לדבר המון על ההוצאות שלהם, ויש גם הוצאות.

אביטל בן חמו: אנחנו רק מבקשים באמת - אפשר שעקרונית זה יהיה עמדת המשרד והשר - להוריד את זה מחקיקה ראשית.

אביטל בן חמו: לקבוע את זה או בתקנות.

גלעד ארדן: את מה להוריד מחקיקה ראשית?

אביטל בן חמו: להוריד פה את המילים: "שידורים לפי דרישה", בסעיף 6ח4א, ואז זה יפתור לנו את הבעיה הזאת.

אביטל בן חמו: אם יש עוד דברים שעוד צריך לדון עליהם ולבדוק אותם, אז יעשו את זה יותר מאוחר.

גלעד ארדן: מה המשמעות של הורדה של הדבר הזה?

נוגה רובינשטיין: שערוץ 2 יוכל.

נוגה רובינשטיין: היא למעשה ממשיכה את דבריה של עו"ד הדס פלד.

שרון פליישר יהודה: אני כן אשמח לשמוע התייחסות לסוגיה שאני העלאתי.

שרון פליישר יהודה: סוגיה נוספת עלתה פה בקצרה - מדברים פה הרבה על פתיחת התשתית של בזק לספקי V.O.D אחרים - לדוגמא, בלוקבסטר - כשהתשתית הזאת בכלל לא קיימת בכל השיחה הזאת, היא וירטואלית.

שרון פליישר יהודה: לעומת זאת, יש כבר תשתית קיימת של חברות הכבלים שהיתה יכולה להיפתח, וחברה כמו בלוקבסטר היתה יכולה לעשות בה שימוש, ומשום מה הנושא הזה בכלל לא עולה פה על סדר הדיון.

שרון פליישר יהודה: כלומר, לפתוח את תשתית הכבלים כך שחברה כמו בלוקבסטר תוכל מחר בבוקר לתת שירותי V.O.D.

שרון פליישר יהודה: משום מה מדברים אך ורק על תשתית בזק שאפילו לא קיימת.

גלעד ארדן: את מציעה שנרד מכל עניין הלוויין, ונדון רק באיזה תנאים אפשר יהיה להעלות על התשתית של הכבלים?

שרון פליישר יהודה: אני מציעה שבנוסף לדרישה לפתוח את תשתית חברת בזק, תשתית הפס הרחב, תיפתח תשתית - - -

גלעד ארדן: בנוסף.

גלעד ארדן: האם זה עלה בשימוע הציבורי הזה?

נוגה רובינשטיין: כן, התייחסנו לזה בנייר המדיניות שלנו.

גלעד ארדן: אם זה עלה, לא נתחיל פה מחדש היום את כל העניין שוב.

גלעד ארדן: עו"ד רובינשטיין, האם את רוצה להתייחס לטענה שלה לגבי וואלה - שוואלה לא תוכל להיות ספקית תוכן לפי דרישה?

נוגה רובינשטיין: וואלה מוחזקת על-ידי חברת בזק בין-לאומי.

נוגה רובינשטיין: למעשה, יש שליטה לפי הגדרות חוק התקשורת בחברת וואלה על-ידי בזק.

נוגה רובינשטיין: אנחנו לא חושבים שחברת בזק או חברת בת שלה, למעט חברת הלוויין שהשירות העיקרי שלה הוא מתן שידורי טלוויזיה רב-ערוצית, יהיו ספק תוכן או פלטפורמה משל עצמם אצל ציבור הצרכנים.

נוגה רובינשטיין: אנחנו רוצים להרחיב את מגוון השחקנים בתחום התוכן וזה מעבר לסוגיית היותה של בזק מונופול בתחומה.

נוגה רובינשטיין: אם ההחזקה של בזק תרד מ-24% בוואלה, הם יוכלו כמובן להיות בעלי רישיונות ל-V.O.D.

נוגה רובינשטיין: עו"ד דינה עברי עומר תקריא את הצעת החוק.

דינה עברי עומר: ( קוראת את הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים)(תיקון מס' 37), התשס"ז-2007 – סעיף 1.) למעשה, פה בהגדרה של "רישיונות לשידורי כבלים" אנחנו מוסיפים את הסוג הנוסף הזה של רישיונות לשידורים לפי דרישה – רישיונות ל-V.O.D.

גלעד ארדן: האם יש הערות?

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: מי בעד סעיף 1?

גלעד ארדן: הסעיף אושר.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לסעיף 2.

דינה עברי עומר: ( קוראת את סעיף 2(1).

דינה עברי עומר: ) למעשה, פה במסגרת שידורי הכבלים שמשודרים בידי הוט בעלת הרישיון הכללי לשידורי כבלים, אנחנו מבהירים שהיא תוכל לשדר גם שידורי V.O.D במסגרת הרישיון שלה.

דינה עברי עומר: ( קוראת את סעיף 2(2),(3).

דינה עברי עומר: ) בפיסקה (3) ההתאמה מתחייבת מהוספת סוג נוסף של רישיון.

דינה עברי עומר: (קוראת את סעיף 2(4).

דינה עברי עומר: ) פה על מנת להבהיר שאכן אין כוונה להסדיר את שידורי האינטרנט כפי שהציג ד"ר אסף כהן, אנחנו רוצים להכניס איזשהו תיקון קטן ולהבהיר את הנוסח.

דינה עברי עומר: במקום להגיד: "והניתנים בטיב שירות מקובל", לומר: הניתנים באיכות מובטחת ובטיב שירות מקובל.

גלעד ארדן: אני רוצה להבין את המשמעות של זה.

דינה עברי עומר: הכוונה של ההוראה הזאת - על מנת להבחין לפחות בעת הנוכחית בין שידורי V.O.D שמסופקים באמצעות מה שנקרא רשת מנוהלת, לבין שידורים המסופקים על גבי רשת האינטרנט, נכון להיום אחד הפרמטרים המבחינים ביותר זה הנושא של האיכות המובטחת.

דינה עברי עומר: ספק שירות ה-V.O.D יוכל ברשת המנוהלת שלו להציע לך שידורים בטיב שירות כזה, ובאיכות מובטחת, בשונה מרשת האינטרנט ששם זה best effort, נכון להיום כי זה הפרמטר הקיים.

צבי האוזר: השאלה אם זה בתוך ה-backbone האינטרנטי, או לא בתוך ה-backbone האינטרנטי, כשטיב האיכות משתפרת כל חודש.

צבי האוזר: את תחוקקי כאן, ובעוד שנה אנחנו נתעורר.

דינה עברי עומר: ועדיין זה לא אותו הדבר.

דינה עברי עומר: עדיין זו האבחנה הרלוונטית לעת הזאת - זה מה שיש לנו כרגע.

צבי האוזר: העת הזאת בתחום הזה זה שנים עשר חודש, ולא יתקנו פה את החוק כל שנה.

אתי בנדלר: הם אומרים שאם הם יוסיפו את המילים "באיכות מובטחת ובטיב שירות מקובל", זה יהווה אינדיקציה למיטבי עניין - זה לא דבר שהקורא התמים יוכל להבין מעצם קריאת החוק - שזה מה שמבחין בין רשת האינטרנט ל - - - זו בדיוק ההערה שלי להגדרה.

אתי בנדלר: למעשה, המחוקק מחוקק כאן הגדרה שהיישום שלה אפשרי אפילו לא בחקיקת משנה, אלא הוראות מינהל של המנהל הכללי, שאנחנו לא יודעים מהם, ובהתאם להוראות האלה אנחנו נדע מה זה שידורים לפי דרישה.

אתי בנדלר: אני תמהה אם זה טכניקה חקיקתית רצויה.

דינה עברי עומר: מדובר בנושא שהוא בעיקרו טכני.

דינה עברי עומר: ההנחיות וההוראות שיקבע המנהל הכללי של משרד התקשורת יהיו לגבי טיב השירות - - -

אתי בנדלר: תני לו הסמכה לא בעצם ההגדרה.

גלעד ארדן: תוסיפי פה הסמכה.

חיים רביה: למה לא לומר במפורש: למעט שידורים ברשת האינטרנט?

צבי האוזר: בדיוק, בשדרת האינטרנט.

צבי האוזר: למה לקבוע את זה לפי טיב ה- - -

נוגה רובינשטיין: לא, אנחנו לא יודעים להגדיר את המונח אינטרנט, אלא יש לנו מונח - - -

דינה עברי עומר: הפרוטוקול הוא פרוטוקול אינטרנט.

גלעד ארדן: אם אתם יודעים לצנזר אותו, אתם לא יודעים להגדיר אותו?

גלעד ארדן: נו, באמת.

נוגה רובינשטיין: מכיוון שמחר הכבלים ישדרו על גבי תשתית IP, אז הטענה שתהיה מחר היא שגם זה שידורים פתוחים באינטרנט.

נוגה רובינשטיין: אנחנו מדברים על מערכת שהיא סגורה עם קריטריונים טכניים מאוד ברורים של המנכ"ל.

גלעד ארדן: האם אי אפשר במקום הביטוי הזה, לתת לו הסמכה לקבוע בעניין הזה מה זה שידורים?

נוגה רובינשטיין: לא לשידורים.

נוגה רובינשטיין: אני דווקא רוצה להותיר אותו בחלק הטכני.

נוגה רובינשטיין: אנחנו יכולים לפצל את זה מסעיף ההגדרה.

אתי בנדלר: ודאי.

אתי בנדלר: מה שניתן לעשות זה לכתוב: הניתנים באיכות המובטחת ובטיב שירות מקובל לשידורים בשיטה הספרתית, נקודה.

אתי בנדלר: ובסעיף אחר להסמיך את המנהל הכללי לקבוע הוראות לעניין האיכות המובטחת וטיב השירות המקובל.

גלעד ארדן: בסדר.

דוד טל: נוגה, האם שידורים לפי דרישה זה תמיד V.O.D?

דינה עברי עומר: כן, זו ההגדרה.

דוד טל: או שיש איזה גזרה יותר רחבה של דרישות אחרות?

נוגה רובינשטיין: לא, אנחנו מסדירים רק את הגזרה המצומצמת הזאת.

דוד טל: אז בכל מקום שכתוב שידורים לפי דרישה אפשר לכתוב V.O.D, ושלום על ישראל?

נוגה רובינשטיין: אנחנו לא רוצים להשתמש במונחים לועזיים בחקיקה.

דנה נויפלד: גברתי היועצת המשפטית של הוועדה, גם לנו היה חשש בעניין הזה.

דנה נויפלד: אנחנו רצינו וביקשנו ממשרד התקשורת, ולכן משרד התקשורת הבהיר גם בדברי ההסבר לחוק וגם כאן לפרוטוקול, ולכן אני אומרת את זה שוב, ואחזור על זה שוב, המטרה היא לא להסדיר תכנים שמועברים באתרים פתוחים באינטרנט.

דנה נויפלד: מבחינה טכנית היה לנו קושי להגדיר ולמצוא הגדרה אחרת שתעלה בקנה אחד עם ההתפתחות הטכנולוגית, ומצד שני תמנע הסדרה של מה שאנחנו לא רוצים שיוסדר.

דנה נויפלד: ולכן אני אגיד את זה לפרוטוקול, ואני מוכנה להגיד את זה פעם בחצי שעה, כדי להסיר כל ספק.

דנה נויפלד: זה לא נועד להסדיר תכנים ב- - -

גלעד ארדן: אני רוצה להצביע על סעיף 2, ישנה רק השאלה האם אתם - - -

דינה עברי עומר: מקובלים עלינו התיקונים.

גלעד ארדן: אתי, תציגי את התיקון.

אתי בנדלר: בהגדרה "שידורים לפי דרישה" אכן יתווספו המילים: באיכות מובטחת, ותהיה נקודה אחרי המילים: "בשיטה הספרתית".

אתי בנדלר: ובסעיף אחר שאנחנו נמצא את המיקום המתאים שלו, יוסמך המנהל הכללי לקבוע הוראות לעניין האיכות המובטחת והשירות המקובל לשידורים בשפה הספרתית לעניין ההגדרה שידורים לפי דרישה.

גלעד ארדן: או,קיי.

גלעד ארדן: מי בעד סעיף 2?

גלעד ארדן: תודה, הסעיף אושר.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לסעיף 3.

נעמה הניג: אנחנו רוצים להוסיף בסעיף 6ה1 - יש לנו נוסח.

נעמה הניג: זה סעיף בנושא הפקות מקומיות על בעל רישיון לשידורים לפי דרישה.

גלעד ארדן: הם רוצים להוסיף את מה שהצגנו קודם, שספקים חדשים של תוכן על-פי דרישה שיקבלו פה את הרישיון החדש הזה שהוגדר - תהיה סמכות למועצה להטיל עליהם חובות בעניין הפקות המקור.

גלעד ארדן: האם זה מה שרציתם?

ענת קראוס: אנחנו רוצים שיאמצו את אותו הסכם שיש עם הוט.

גלעד ארדן: אני לא חושב שזה נכון.

נוגה רובינשטיין: לא, זה אי אפשר.

גלעד ארדן: זה יהיה שיקול דעת.

גלעד ארדן: האם אני אטיל עליהם מעכשיו את כל מה שהוט ויס, כאשר הם לא בעלי אותן יכולות?

צבי האוזר: אז שתהיה אותה סמכות למועצה לאשר גם שידורים חופשיים באוויר.

צבי האוזר: הרי ממה נפשך?

צבי האוזר: האם יכול להיות מצב שבו יוטלו חובות ולא יהיו אותן זכויות?

צבי האוזר: או שאתם באמת רוצים לפתוח את זה לאחרים, או שבוא נסיר את זה מסדר היום ונגיד זה רק - - -.

צבי האוזר: זה מצחיק.

גלעד ארדן: קודם כל, זה טוב לצחוק.

גלעד ארדן: נעמה, תציגו בבקשה את התיקון.

גלעד ארדן: צביקה, זה לא יעלה כל פעם.

גלעד ארדן: קיבלנו הכרעה בעניין הזה.

גלעד ארדן: זה לא ישתנה בדיון הזה.

גלעד ארדן: זה כרגע מה שיהיה.

דורלי אלמגור: בסעיף 6(ה)1 שעוסק בהפקות מקור, אנחנו מציעים להוסיף סעיף (א3) שאומר: המועצה רשאית להתנות מתן רישיון לשידורים לפי דרישה בחיובו של בעל רישיון לשידורים לפי דרישה - - -

אתי בנדלר: אני מצטערת, חבל שלא העברתם את הנוסח בכתב.

גלעד ארדן: הניסוח הסופי יהיה אחרי הדיון.

גלעד ארדן: היא תגיד לפרוטוקול.

אתי בנדלר: היא תגיד לפרוטוקול, אבל כשאני לא רואה נוסח אני לא יכולה לדעת אם יש לי הערות משפטיות לגביו.

אתי בנדלר: אני חושבת שזה דבר מינימאלי שמתחייב.

אתי בנדלר: זה לא פעם ראשונה שנערך כאן דיון.

לאה ורון: הפרוטוקול לא יהיה מוכן לפני שהצעת החוק תונח על שולחן הכנסת.

דורלי אלמגור: הנוסח זהה לחלוטין לנוסח שיש על בעל רישיון מיוחד, למעט האחוז שהוא נמוך יותר.

דורלי אלמגור: אם כן הנוסח הוא: "המועצה רשאית להתנות מתן רישיון לשידורים לפי דרישה, בחיובו של בעל רישיון לשידורים לפי דרישה, להשקיע סכום כספי בשיעור שתקבע, ושלא יעלה על 4% מהכנסותיו השנתיות מדמי מנוי, לשם הפקה או רכישה של הפקות מקומיות לשידור ראשוני, אשר יוצעו על ידו לצפייה למנוייו.

דורלי אלמגור: "

דוד קמיניץ: למה 4% ולא 8%?

נוגה רובינשטיין: אנחנו רוצים ליצור רגולציה קלה יותר, ולעודד את כניסתם של מתחרים חדשים.

גלעד ארדן: עד היום בכלל לא חשבתם על העניין הזה.

גלעד ארדן: עכשיו אנחנו מכניסים להם את זה, ואתה רוצה כמוכם אותו הדבר?

אתי בנדלר: אני רוצה להבין, האם הוא יהיה רשאי להציע את זה במסגרת ערוץ ה- V.O.D שלו - זה יהיה חלק בלתי נפרד מהערוץ?

דורלי אלמגור: בהחלט.

דורלי אלמגור: הוא יהיה חייב במאגר התכנים שלו להציע - - -

אתי בנדלר: תמורת תשלום נפרד?

דורלי אלמגור: תמורת תשלום - - -

דוד קמיניץ: אגב, אפשר להגדיל את זה גם ל-12, כך ניתן להם סיכוי יותר גדול.

צבי האוזר: אגב, זה לא עלה בתהליך השימוע.

נוגה רובינשטיין: הסיפור של הפקות מקור הוזכר בתהליך השימוע כסמכות של המועצה.

נוגה רובינשטיין: עכשיו אנחנו רק תוחמים.

גלעד ארדן: זה שיקול דעת.

גלעד ארדן: אם המועצה תשתכנע שבגלל הסעיף הזה לא יהיו מתחרים חדשים, אז היא תחליט רוצה מתחרים חדשים או לא רוצה מתחרים חדשים.

הדס פלד: זה כל כך נכון מה שאמרת, זה כל כך נכון גם לבעלויות הצולבות.

גלעד ארדן: במסגרת ברית-המועצות, אני מניח שהמועצה תהיה לה סמכות להחליט גם בעניינכם.

אורי ישראלי: הצעת החוק על כל הפרטים שלה תואמה יחד איתנו לאורך כל הדרך, וגם יחד עם משרד המשפטים.

אורי ישראלי: הנושא הזה כמו שהוא עכשיו לא עלה בשום צורה שהיא לאורך כל הדרך.

אורי ישראלי: הנושא של הפקות מקור נדון בוועדת גרונאו בצורה מפורטת ויש כאן הרבה מאוד השלכות.

אורי ישראלי: לטעמנו זה לא נכון להכניס את זה כאן ברגע האחרון בלי שהדבר תואם לא איתנו, ולא עם גורמים אחרים.

דוד טל: האם אתה רוצה להחזיר את זה לוועדת שרים לענייני חקיקה?

אורי ישראלי: זה לא מה שהצעתי כרגע.

אורי ישראלי: החובה של הפקות מקור תקשה על גורמים חדשים להיכנס לתחום הזה.

אורי ישראלי: עד כמה שאני יודע, הדבר הזה לא נבחן בצורה מעמיקה, ולכן אני מציע לא להכניס אותו כרגע, ולאפשר לוועדת גרונאו, או בהמשך התהליך, לדון בנושא הזה.

גלעד ארדן: מה משרד המשפטים אומר?

דנה נויפלד: אנחנו תומכים בתיקון כמו שהוצע.

דנה נויפלד: כל מה שהתיקון עושה, הוא נותן שיקול דעת, הוא מבהיר את שיקול הדעת שקיים גם היום למועצה.

דנה נויפלד: היא רגולאטורית, וזה תנאים של השוק, ויילקחו בחשבון תנאי המתחרים, מי יוכל לעלות ומי לא, מה תהיה המשמעות.

דנה נויפלד: זה מבהיר את שיקול דעת שקיים היום ממילא.

מרב בארי: אנחנו לא ידענו על ההצעה הזאת.

מרב בארי: הניסיון מלמד אותנו שכאשר ניתנה סמכות למועצה אז היא קבעה כללים שלא איפשרו לקיים open access על רשת הכבלים.

מרב בארי: היא מנעה כניסה של ערוצי סרטים, ילדים, וסרטים לרשת הכבלים על מנת להגן על הכבלים בעבר, ולא הסירה את המגבלה הזאת.

מרב בארי: ולכן, אני חושבת שצריכה להיות אבחנה - - -

גלעד ארדן: זאת אומרת, את אומרת שיותר משהיא הגנה על הציבור, היא הגנה על הכבלים והלוויין.

מרב בארי: נכון.

מרב בארי: יכול להיות שיש מקום להטיל את זה, אבל צריכה להיות בדיקה מעמיקה לגבי המגבלה הזאת בשביל לראות האם אנחנו לא נותנים כאן סמכות לחסום תחרות.

גלעד ארדן: האם לשר התקשורת יש סמכות להתערב בהחלטה הזאת או לשנות אותה?

נוגה רובינשטיין: תכנים - לשר אין שיקול דעת.

אתי בנדלר: אני רוצה בכל זאת שאלת הבהרה בהמשך לשאלת היושב ראש בעניין בעלויות צולבות בלבד, אם אני זוכרת נכון ההוראות הראשיות או ההסדרים הראשוניים בעניין בעלויות צולבות נקבעו בחוק.

אתי בנדלר: תתקנו אותי אם אני טועה, כי אני לא בטוחה - למועצות השונות יש סמכות לתת הוראות משלימות, אבל לא שההסדר הראשוני מלכתחילה נקבע על-ידי המועצה.

הדס פלד: לא בכל ההוראות.

הדס פלד: למשל, בחלק מהערוצים הייעודיים בהחלט השאירו את שיקול הדעת למועצה.

הדס פלד: חוק התקשורת - יש מה שאת אומרת, אבל יש גם בנושאים מסוימים התרת שיקול הדעת למועצה, בנושאים שהמחוקק לא מצא לנכון לקבוע סדר חקיקה גורף.

הדס פלד: זה מה שהצענו שיהיה גם פה.

גלעד ארדן: אני מעלה את זה להצבעה.

גלעד ארדן: אני באופן עקרוני רוצה לומר שאני אתמוך בסעיף.

גלעד ארדן: אם מועצת הכבלים תתקשה באופן בלתי סביר, בכל מקרה כל הנושא הזה יידון מחדש במסגרת הכוונות שלי להעלות לדיון בוועדת הכלכלה, ואני לא אחזור על כל הדברים מחדש.

גלעד ארדן: אבל, אני חושב שהמגמה שמשרד התקשורת ביטא וכך גם הוועדה, היא לעודד כניסת מתחרים חדשים, וגם לבחון את מה שהציג כאן עו"ד האוזר בקשר ל-must carry, לאו דווקא עכשיו בהקשר הזה, אבל בהקשרים של השידורים הפתוחים לציבור.

גלעד ארדן: אני מעלה להצבעה את הנוסח שהוצג על-ידי מועצת הכבלים והלוויין, אני מעלה את זה בעצם כהצעה שלי.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: התוספת אושרה, תודה.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לסעיף 3.

דינה עברי עומר: ( קוראת את סעיף 3(1).

דינה עברי עומר: ) זה הסעיף שמסמיך את המועצה להעניק את סוגי הרישיונות השונים.

דינה עברי עומר: ( קוראת את סעיף 3(2).

דינה עברי עומר: ) הסעיף הזה נועד למנוע מצב שבו גורם שמבקש רישיון לשידורים לפי דרישה, רישיון V.O.D, למעשה מציע חבילה של תכנים שהיא דומה במהותה למה שבעל רישיון כללי לשידורי כבלים מציע.

דינה עברי עומר: במקרה כזה שבו הוא מציע חבילה שהיא דומה במהותה לחבילה של בעל רישיון כללי לשידורי כבלים, בהיקפה ובשים גם לב למאפייני השידורים האחרים, תוכל המועצה להגיד לו: הבקשה שלך לא מתאימה לרישיון V.O.D, אלא אתה צריך להגיש בקשה לרישיון כללי לשידורי כבלים.

גלעד ארדן: האם יש הערות?

אתי בנדלר: לי יש הערה לנוסח.

אתי בנדלר: כלומר, יש כאן הוראה: תגיש בקשה לרישיון כללי לשידורים.

אתי בנדלר: היא יכולה לדחות את הבקשה שלו, מכוח מה היא יכולה לחייב?

אתי בנדלר: ואם הוא לא רוצה בקשה?

אתי בנדלר: שימשוך לגמרי את בקשתו.

אתי בנדלר: לדעתי, היא יכולה לסרב לבקשה לרישיון.

דינה עברי עומר: היתה לנו התלבטות לגבי הנוסח.

דינה עברי עומר: הוא כמובן לא מחויב להגיש בקשה אם הוא לא מעוניין.

אתי בנדלר: אבל, יש כאן הוראה: אני מורה לך.

נוגה רובינשטיין: לא, היא אומרת לצורך שידור, כי לצורך שידורם יש לקבל רישיון כללי לשידורי כבלים.

נוגה רובינשטיין: האפשרות תהיה בפניו, ואם צריך איזושהי הבהרה לכך שהמבקש יהיה - - - שיקול דעת להגיש בקשה, מה שענינו ברור, אבל אם יש צורך בהבהרה אנחנו נעשה את זה.

דינה עברי עומר: אפשר לומר: תורה לו להגיש בקשה אם הוא מעוניין בכך.

נוגה רובינשטיין: כן, ככל שהוא מעוניין.

גלעד ארדן: טוב, אני מעלה להצבעה את הסעיף שהפך עכשיו להיות סעיף 4.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: הסעיף אושר.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לסעיף 5 שהיה סעיף 4.

דינה עברי עומר: ( קוראת את סעיף 5(1),(2),(3).

דינה עברי עומר: ) למעשה, זה סעיף הבעלויות הצולבות שמחיל את הסדרי הבעלות הצולבת גם ביחס לרישיון לשידורים לפי דרישה.

גלעד ארדן: אתם מתנגדים לו? ידוע.

גלעד ארדן: הדס פלד.

גלעד ארדן: בהחלט.

גלעד ארדן: האם ישנן עוד הערות?

גלעד ארדן: תודה, אני מעלה להצבעה את סעיף 5.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: מי נגד ?

גלעד ארדן: הסעיף אושר.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לסעיף 6, סעיף 5 הישן.

דינה עברי עומר: ( קוראת את סעיף 6.

דינה עברי עומר: ) סעיף 6כ1 למעשה מסדיר סוגיה שהיא לא קשורה לנושא פה, וזה נושא אישור ערוצים משותפים לכבלים.

דינה עברי עומר: יש שם איזשהו ערוץ פרטני מה ייחשב ערוץ עצמיים, אנחנו רק מבהירים שערוצי V.O.D, לא ייחשבו כערוצים עצמיים במסגרת רישיון לשידורים לפי דרישה.

דינה עברי עומר: זה תיקון עקיף שמתחייב.

גלעד ארדן: האם יש הערות?

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: תודה, הסעיף אושר.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לסעיף האחרון סעיף 7, שהיה סעיף 6.

דינה עברי עומר: ( קוראת את סעיף 7.) למעשה, זה הסעיף שמסדיר את האפשרות של השר בהתייעצות עם המועצה להתיר לחברת הלוויין לשדר שידורי V.O.D באמצעות תשתית רחבת פס.

גלעד ארדן: אתם רציתם להציע פה תוספת.

דוד קמיניץ: כן, שיאפשרו לנו לאור זאת לאפשר לפחות טלוויזיה רב-ערוצית בשידור לווייני.

גלעד ארדן: דוד, זה לא התכוונתי, ואני אסביר.

גלעד ארדן: היתה פנייה של חברת הכבלים בשני נושאים.

גלעד ארדן: נושא אחד שאני חשבתי שהוא נכון, וזה לעגן את המחויבות של בזק לתת תנאים שוויוניים לכל מי שעובר על הפס הרחב שלהם, בחקיקה הראשית.

גלעד ארדן: שתיים - ולזה אני לא הגבתי - זה מה שהעלה כרגע מנכ"ל הכבלים, שאם נותנים לבעלי הרישיון ללוויין להשתמש כבר בתשתית אחרת, אז גם הם רוצים אפשרות להשתמש בתשתית אחרת כדי לחבר או מנויים שלהם וכו'.

גלעד ארדן: אני רוצה את ההתייחסות שלכם לכל אחת מהנקודות, ומה ההשלכות מבחינת

גלעד ארדן: כם אם זה ייכנס בחקיקה.

נוגה רובינשטיין: לגבי הנקודה הראשונה - כפי שהסברנו כאן, אנחנו חושבים שלשר יש לא רק סמכויות אלא גם חובות מכוח סעיפים 5 ו-11 היום, לחייב גישה שוויונית, שקופה.

נוגה רובינשטיין: אני חושבת שלפחות בעת הזאת במספר התשתיות שקיימות בישראל, תהיה החלטה לא סבירה לסטות מהמודלים שהמשרד בנה עד היום.

נוגה רובינשטיין: למשל, במודל ה-ISP.

נוגה רובינשטיין: אני חושבת שאם אנחנו נכניס הסדר כזה בחקיקה הוא עלול לפגוע בהסדרים שקיימים היום, ברישיונות שכן מבטיחים שקיפות ושוויוניות.

גלעד ארדן: מה לא סביר?

נוגה רובינשטיין: לא סביר שהשר יקבע אחרת, ויסטה מהמודלים שנמצאים היום שמבטיחים שקיפות ושוויוניות במעבר על גבי התשתית של חברת בזק.

נוגה רובינשטיין: אנחנו הרי לא עושים הסדרה שונה לחברת בזק ולחברת הוט.

נוגה רובינשטיין: אם אנחנו נלך על סעיף בחקיקה, כמובן שהסעיף יתייחס גם לחברת בזק, וגם לחברת הוט.

נוגה רובינשטיין: אם אנחנו נדרוש שדרוג בתשתית, אם אנחנו בכלל נוכל לעשות כזה דבר, נצטרך לדרוש זאת משתי החברות.

נוגה רובינשטיין: ולכן, כמובן שעם הבקשה שלכם תבוא גם החובה ככל שנחיל אותה בתוך החקיקה.

נוגה רובינשטיין: אני חושבת שהשר יהיה צריך להתאים את עצמו.

נוגה רובינשטיין: כמו שבנייר המדיניות הוא מתאים את עצמו, ורואה את התשתית של בזק בצורה שונה מהתשתית של הכבלים ככל שזה אכן רלוונטי לתקופת הזמן הזאת, הוא יעשה כך בהמשך.

נוגה רובינשטיין: אבל, חובת השוויוניות והשקיפות תהיה מחויבת מבחינה משפטית.

גלעד ארדן: דוד, מה שהיא אומרת הוא שזה גם יכול להיות חרב מתהפכת, גם מבחינתכם.

גלעד ארדן: כלומר, המדיניות המוצהרת של המשרד, ואומרים גם אנשי משרד המשפטים וגם הגורמים המשפטיים במשרד התקשורת, ששינוי של זה יהיה בלתי סביר.

גלעד ארדן: כלומר, לתת לבזק במצב שלה היום כמונופול תנאים לא שוויוניים, זו תהיה החלטה בלתי סבירה.

דינה עברי עומר: זה לא נעשה עד כה.

דינה עברי עומר: זה סעיף שמופעל בשגרה.

דינה עברי עומר: כל פעם שניתן רישיון מיוחד יחד איתו יוצאת הוראה לפי סעיף 5 לחברת בזק.

דינה עברי עומר: זה סעיף שאנחנו מפעילים אותו באופן תדיר כמעט מידי יום ביומו.

גלעד ארדן: גם מבחינת הממונה על ההגבלים העסקיים, אתם תראו בזה מהלך בלתי סביר?

גלעד ארדן: כלומר, לתת לבזק לתת תנאים מועדפים לחברה שהיא מחזיקה בה?

מרב בארי: כל עוד הם מונופול, חל עליהם סעיף איסור אפליה בחוק.

צבי האוזר: מה לגבי תמחור יקר שהופך את המוצר לרלוונטי מבחינת יס, ולא רלוונטי לאחרים?

צבי האוזר: ראי כל הנושא של עלויות שוליות ועלות יחסית לערוצים מיוחדים.

צבי האוזר: זה מה שהרס את הרישיון המיוחד, ואתם מתעלמים מזה - איזשהו רישיון שיצרתם פה, והוא רישיון מת בגלל הבעיות הקטנות האלה שאף אחד לא לוקח רישיון בגלל התמחור.

מרב בארי: ראשית, אנחנו לא מתעלמים מזה, ואני רק עכשיו התייחסתי להוראה של המועצה שהופכת את אותו רישיון מיוחד לרישיון חי פחות, או מת כמו שאתה קורא לו.

מרב בארי: שנית, באמת יש קושי למדוד אפליה בתמחור.

מרב בארי: אבל, עדיין יש פסיקה רבה בנושא הזה.

מרב בארי: יש תקדימים, ואתה מוזמן ללכת ולבדוק אותם, ולראות באמת מה מסגרת הסמכויות שלנו בהקשר הזה.

צבי האוזר: יש לי הצעה פרקטית - אולי להוסיף שיקול דעת לשר בסוף: ורשאי הוא להתנות תנאים, לרבות בשים לב לבעלויות חברת הלוויין וחברת התשתית על גביה יועברו השידורים.

צבי האוזר: זאת אומרת, לצד זה שהשר רשאי בהתייעצות המועצה לאחר ששקל את השיקולים, להתיר לבעל רישיון לשידורי לוויין לשדר שידורים לפי דרישה, להוסיף: ורשאי הוא להתנות תנאים.

גלעד ארדן: נראה לי שזה בא ביחד, לא?

אתי בנדלר: חוק הפרשנות מאוד ברור בעניין הזה.

צבי האוזר: בחוק התקשורת כשרצו להתייחס להתנאת תנאים, הוסיפו: ורשאי הוא להתנות תנאים.

גלעד ארדן: לטובת ההיסטוריה אנחנו אומרים לתוך הפרוטוקול שזאת כוונתנו.

צבי האוזר: לא, ואני אומר ובשים לב לנושא הבעלויות.

צבי האוזר: העובדה שבעל התשתית ובעל השירות - הבעלויות הן - - -

נוגה רובינשטיין: בזה בדיוק עוסק סעיף 5.

נוגה רובינשטיין: סעיף 5 כולו נוצר על מנת להסדיר את היכולת של השר לקבוע תנאים ועקרונות בצורה מאוד מפורטת, והשר עושה בזה שימוש.

נוגה רובינשטיין: גם הסדרים נלווים.

נוגה רובינשטיין: לגבי השאלה השנייה - התשתיות שלכם הן לא אותן תשתיות.

נוגה רובינשטיין: אתם יודעים את זה, ולכן אתם באים בבקשות שונות גם מול המשרד לגבי פריסת התשתית שלכם בכל רחבי המדינה, כי מבחינתכם, הנחת התשתית של הכבלים אינה דומה להנחת התשתית של הלוויין.

נוגה רובינשטיין: יש לכם מגבלות, ללווין יש למשל מגבלות אחרות - קושי בפריסת הצלחות.

נוגה רובינשטיין: כל תשתית והבעייתיות שלה.

נוגה רובינשטיין: אנחנו באנו לתיקון הזה לא בשביל לסייע לחברת יס, אנחנו באנו לתיקון הזה בשביל להבטיח שלמעלה מ-500 אלף בתי אב יקבלו את השירות הזה באופן תחרותי מול חברה שנותנת את השירות הזה קרוב לשנתיים בבלעדיות.

דוד קמיניץ: בואי תבטיחי את השירות גם למען מאות אלפי בתי אב שלהם יש פגיעה תמידית בתשתיות, והם לא מקבלים שירות רציף.

דוד קמיניץ: האם להם לא מגיע לקבל שירות איכותי?

דוד קמיניץ: האם הם נחותים?

דוד קמיניץ: אני יכול לתת לך מיפוי איפה הבעיות.

דוד קמיניץ: כל שבוע יש לי פגיעה בתשתיות.

נוגה רובינשטיין: אני לא מבינה, האם יש מאות אלפי בתי אב שכרגע לא מקבלים שירות?

דוד קמיניץ: שבאופן קבוע יש תקלות כתוצאה מחבלות.

נוגה רובינשטיין: יש תקלה נקודתית.

נוגה רובינשטיין: גם כאשר ליס תקלה נקודתית משינויי מזג אוויר או משהו, אנחנו לא נותנים לה מזור.

דוד קמיניץ: המשמעות של ההחלטה היום היא שחברת יס היא כבר לא רק חברת לוויין, היא חברת כבלים.

נוגה רובינשטיין: במקטע מסוים לצורך השלמת שירות, ולקיום תחרות בשוק.

דוד קמיניץ: אז תני לי במקטע מסוים, איפה שיש - - -

נוגה רובינשטיין: באיזה מקטע, לגבי ה-V.O.D?

מיכל רפאלי כדורי: הם משדרים - - - במיקרוגל, לא שמעתי ש- - -

גלעד ארדן: אומר מר קמיניץ, ואני חושב שיש איזשהו היגיון בטענה.

גלעד ארדן: לעניין ה-V.O.D לתשתיות של יס יש חוסר יכולת, ולכן אנחנו מאפשרים להם משהו שלא ניתן להם ברישיון המקורי.

גלעד ארדן: יש מקומות שבהתחשב במצב הקיים היום של הכבלים, העלות אולי לחבר אותם לתשתית הכבלים היא כל כך גבוהה שהם לא מסוגלים לעשות את זה.

גלעד ארדן: אולי ביהודה ושומרון תתנו להם להציב צלחות.

נוגה רובינשטיין: לא רציתי להעלות את נושא ועדת החריגים.

נוגה רובינשטיין: אבל, מכיוון שחברת הוט במקומות מסוימים קשה לה לפרוס את התשתית, היא רוצה לקבל פטור מהנחת תשתית.

נוגה רובינשטיין: ולכן, היא פנתה למשרד בעניין הזה, ולכן זה קיים גם ברישיונות שלה.

גלעד ארדן: במקום פטור תנו לה אפשרות לחבר עם צלחות.

נוגה רובינשטיין: אני רק אומרת לך שהמשרד מתגמש ביחס לכל תשתית לגבי הצרכים שלה באופן שהוא חושב שזה סביר.

גלעד ארדן: על החריג, לא על הכלל.

נוגה רובינשטיין: מכיוון שהם נזקקים לאיזושהי החרגה בנושא פריסת תשתיות, המשרד מצא את האופן שבו הוא יכול לסייע להוט ככל שהדבר אפשרי וצריך, ונדרש, ויש עלויות וכו' וכו'.

נוגה רובינשטיין: במקרה של יס הקושי נבע מקושי חקיקתי, ולכן אנחנו נדרשים לבוא לוועדת הכלכלה בשביל זה.

גלעד ארדן: זה חקיקתי גם לגביהם כי אם תתני להם היום לשדר לאזורים בארץ בטכנולוגיה של לווין הם יכולים לעשות את זה, לא?

נוגה רובינשטיין: בסיפור של ועדת החריגים מכיוון שסברנו שאין צורך בתיקון חקיקה, אנחנו פועלים גם בדרך של חקיקת משנה.

נוגה רובינשטיין: בהקשר הזה, אלה לא נתונים שהובאו בפני המשרד, אלה לא בקשות שאני מכירה בפני המשרד מעבר לאמירות כלליות שכל פעם נאמרות בוועדת הכלכלה.

נוגה רובינשטיין: יביאו את הנתונים, יפרסו בפנינו, ואם נחשוב שיש צורך בתיקון חקיקה מעבר להקלות השונות שחברת הוט קיבלה במהלך השנים האחרונות, אנחנו נבחן את זה.

זאב רז: אני אתן דוגמה נוספת.

זאב רז: היו להם קשיים להעביר במקומות שונים בצפון נושא של קווים בקרקע קשה, ואישרנו להם עורקי מיקרוגל.

זאב רז: כלומר, היו פתרונות שהמשרד אישר להם.

גלעד ארדן: מר קמיניץ, אני לא חושב שזה צריך להיכנס פה בחוק הזה.

גלעד ארדן: אבל אני כן מוכן להגיד שאנחנו נירתם אם כדי לתת פתרונות לקהלי יעד מסוימים שאתם מתקשים לספק להם שירות שאתם רוצים לספק.

גלעד ארדן: לעניין הזה, once פתחנו כל דבר לדיון, גם העניין הזה.

דוד קמיניץ: כל הדיון הוא הרי בשם הצרכנות, וצריך לזכור שיש מאות אלפי בתי אב שלא נהנים מתחרות כתוצאה מזה שאנחנו לא יכולים לפרוס שם תשתית.

גלעד ארדן: מר קמיניץ, אני אומר לך מה שאמרתי לעו"ד האוזר.

גלעד ארדן: זה קצת לא פייר שכאשר יש בעיה, והיה שימוע ציבורי, והיה אחר כך שימוע של השר, השר הוציא מסמך מדיניות - לבוא אל נבחרי הציבור ברגע האחרון בוועדה ולהעלות נושאים.

גלעד ארדן: יש לנו נכונות לסייע לכם בעניין הזה, ואני אומר את זה עוד הפעם ועוד הפעם לפרוטוקול, ואתה תראה את זה גם בעתיד ולא רק בהקשר הזה, אלא גם בהקשרים רחבים יותר.

גלעד ארדן: כרגע אני חושב שזה לא הוגן לצפות שאנחנו בגלל זה נתקע את כל הליך החקיקה, כי ההשלכות של זה מבחינת משרד התקשורת יהיו השלכות שיכולות לפגוע כרגע ביישום של החקיקה הזאת.

גלעד ארדן: האם ישנן עוד הערות?

גלעד ארדן: אני מעלה להצבעה את הסעיף האחרון, סעיף 7, בנוסח שהוקרא על-ידי משרד התקשורת.

גלעד ארדן: מי בעד? מי נגד?

גלעד ארדן: תודה, הישיבה נעולה.