ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 466, 2007-07-16 11:00

סטס מיסז'ניקוב: הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז-2007.

סטס מיסז'ניקוב: במשך הזמן הזה אנחנו מנסים להגיע לסיכומים עם האוצר על מנת שהנוסח הסופי יהיה מתואם.

סטס מיסז'ניקוב: בואו נשמע עכשיו איפה יש הסכמות ואיפה יש מחלוקות.

צבי הנדל: בחוק הזה מופיע כל הזמן העניין שזכאי זה תושב האזור.

צבי הנדל: אני מבקש שהחוק יכלול גם תאגידים חקלאיים שרוב פעילותם בשטח המדובר.

צבי הנדל: יש מקרים של תאגידים, שזה לא תושבים, שנמצאים במקום הזה.

צבי הנדל: אני מכיר תאגיד אחד.

צבי הנדל: בשמו ובגלל צרותיו אני מעלה את הסוגייה.

צבי הנדל: אני מבין שיש פרובלמטיקה לגבי תאגידים שיש להם סניף.

צבי הנדל: אני לא מדבר על זה.

צבי הנדל: אני מדבר על תאגיד חקלאי שרוב פעילותו במקום.

שי חרמש: איזו בעיה יש?

שי חרמש: ארנונה הוא מקבל, מס הכנסה הוא מקבל.

שגית אפיק: לאיזה עניין זה רלוונטי?

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע לאיזה סעיף אתה רוצה להדביק את זה.

בועז סופר: כל עסק בטווח 7 קילומטר נמצא בפנים.

בועז סופר: כתוב מה זה אזור קו עימות.

בועז סופר: אחר כך כתוב שמדובר במעסיק תושב אזור קו עימות.

בועז סופר: אני לא ממש בטוח שיש בעיה.

יעקב מזרחי: יש לי חקלאים בניצן.

ניסן סלומינסקי: לפי מה מקבלים?

ניסן סלומינסקי: לפי השטח?

צבי הנדל: האם אתה אומר שכל שטח או עסק שנמצא בתוך 7 קילומטר מקבל?

בועז סופר: אם זה ארנונה, אם זה מס מעסיקים אז ודאי.

צבי הנדל: הנחות במס?

סטס מיסז'ניקוב: הוא זכאי לכל מה שיש בחוק.

בועז סופר: אם הוא תושב מחוץ לאזור הוא לא זכאי.

צבי הנדל: עסק שרוב פעילותו נמצא במקום.

צבי הנדל: .

בועז סופר: ואם הוא גר בתל-אביב?

צבי הנדל: לא זו בלבד שלא נתנו לאדם שטח קרקע אחרי שגירשו אותו מביתו, עכשיו גם כולם מסביב יקבלו והוא לא.

אלי אפללו: מה אם חלק מהיישוב נמצא בתוך ה7 קילומטר וחלק לא?

אלי אפללו: האם זה כמו בקו העימות בצפון?

אלי אפללו: למה בקו העימות בצפון זה 9 קילומטר ופה זה 7 קילומטר?

אלי אפללו: מה ההבדל ביניהם?

בועז סופר: יישוב שחלק ממנו נמצא בפנים יקבל.

בועז סופר: אין את המצב הזה.

בועז סופר: אנחנו לא חותכים יישובים.

בועז סופר: אתה מדבר על מועצה.

בועז סופר: במועצה יכולים להיות כמה יישובים.

בועז סופר: אנחנו לא לוקחים את כל המועצה, אלא יישוב.

אלי אפללו: זה לא משנה אם חלק מהבתים נמצאים בפנים וחלק לא?

בועז סופר: אם רובו של היישוב בפנים הוא מקבל.

חיים אורון: אני נמצא בהתכתבות כבר 3 שבועות בלי לקבל תשובות.

חיים אורון: חבל מעון לא נמצא בתוך ההגדרה הזאת כי אומרים שמדובר בשותפות.

חיים אורון: זה נשמע לי הזוי.

חיים אורון: מבחינת הגיאוגרפיה אין ויכוח.

חיים אורון: הם קילומטר וחצי מהקו.

חיים אורון: הם לא מוכרים.

חיים אורון: משרד החקלאות הודיע להם שהם לא בסיפור.

שי חרמש: בחוק הזה אין את משרד החקלאות.

חיים אורון: אני מעלה את השאלה כשאלה עקרונית כוללת.

חיים אורון: האם מפעלים אזוריים מוכרים או לא מוכרים?

בועז סופר: זה לא קשור לחוק הזה.

אלי אפללו: בחוק עידוד השקעות הון אין תקציב.

שגית אפיק: הגדרות 1.

שגית אפיק: בחוק זה – "אזור קו עימות דרומי" – אזור שדרות רבתי, היישובים במועצות האזוריות שער הנגב, חוק אשקלון, שדות נגב ואשכול, היישובים אשר בתיהם שוכנים עד 7 קילומטרים מגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה, וכן ישובים נוספים שיקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת; "חוק תקציב שנתי", "סעיף תקציב" ו"תכנית" – כמשמעותם בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

בועז סופר: אנחנו מוחקים מהמילים "אזור" עד המילה "ואשכול".

שי חרמש: תצרף מפה.

בועז סופר: אני חייב מלל.

סטס מיסז'ניקוב: זה בסדר.

ניסן סלומינסקי: אמרת שברגע שיש קצת מהבתים.

ניסן סלומינסקי: .

בועז סופר: אני אמרתי רוב.

ניסן סלומינסקי: למה אתה מתעקש על רוב?

בועז סופר: אני מתעקש על רוב כי אם יהיה יישוב שהוא 8.9 קילומטר אולי תהיה בעיה.

אורית נוקד: יש יישובים שאני רוצה להיות בטוחה שהם בפנים.

אורית נוקד: מדובר בשדה ניצן, אוהד, צוחר ותלמי אליהו.

שי חרמש: הם בפנים.

בועז סופר: הם חורגים מ7 קילומטר, לכן הם לא.

חיים אורון: לפי דעתי אתה טועה.

שי חרמש: המפה כוללת תוספת של 7 ישובים שהם מעבר ל7 קילומטר.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו כותבים 7 קילומטר עם צירוף של מפה.

אורית נוקד: אני רוצה להציע שנכניס תוספת נוספת שבה ייכנסו אלה שכרגע אומרים שהם בפנים אבל אולי אחר כך מישהו יבוא.

אורית נוקד: .

בועז סופר: צוחר מעבר ל7 קילומטר.

בועז סופר: היא לא בתוך החוק.

שי חרמש: היא בפנים.

בועז סופר: המפה שמגדירה את היישובים היא עד תום ה- 31 באוגוסט.

בועז סופר: היא רחבה מ7 קילומטר.

בועז סופר: זה לא קו העימות שהממשלה אישרה בהחלטתה בשנים האחרונות, לכן יש פער.

בועז סופר: אנחנו מציעים להיצמד ל7 קילומטר כפי שקבעה הממשלה.

אורית נוקד: אני מציעה שנוסיף את אותם יישובים בתוספת נפרדת.

שי חרמש: בואו נאמץ את המפה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע שהסעיף הזה יכלול את צירוף המפה הרלוונטית, כדי שגם 7 היישובים שיוחרגו יהיו בפנים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נמצא את הנוסח המתאים.

שגית אפיק: גם אם בית אחד שוכן עד 7 קילומטרים היישוב נכלל בהגדרה.

בועז סופר: כל מי שנמצא בגדר המפה.

סטס מיסז'ניקוב: מדובר ב7 ישובים.

סטס מיסז'ניקוב: צריך לבדוק את ההשלכות.

דלית: ההגדרה קובעת את מה שאמרתם אבל גם כל אזור אחר ששר האוצר יקבע.

דלית: אנחנו חושבים שהקריטריונים צריכים להיות בחקיקה ראשית.

סטס מיסז'ניקוב: האם משרד המשפטים מתנגד לתת בידי שר האוצר את הסמכות להרחיב את היישובים?

דלית: אלא אם נקבע קריטריונים.

מיכאל אטלן: אני מבקש שזה ייעשה בהתייעצות עם משרד התמ"ת, כי יש לפחות 3 תחומים שנופלים תחת אחריות המשרד.

חיים אורון: אני מציע גם את שר הביטחון.

צבי הנדל: אני בדקתי מה מציק לתאגידים בנוגע לעידוד השקעות הון בחקלאות.

צבי הנדל: הסבירו לי שעידוד השקעות הון בחקלאות לא נותנים היום אלא לעוטף עזה.

צבי הנדל: כל מי שלא מוגדר בעוטף עזה כי הוא תאגיד, כי הוא שותפות, כי הוא לא גר שם, לא נכלל.

צבי הנדל: ביקשתי שיירשם במפורש שתאגידים חקלאיים שרוב פעילותם במקום כלולים בחוק הזה.

צבי הנדל: כל סיפור אחר לא עובד.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מבקשים לכלול את 7 היישובים.

חיים אורון: מה שאמר צבי זה לא הרחבה מעבר לחוק.

חיים אורון: מישהו התכוון ש20 קיבוצים ומושבים שהם קילומטר מהגבול לא יהיו בתוך הסיפור?

בועז סופר: קיבלתי את ההערה.

בועז סופר: אנחנו נבדוק את זה.

שגית אפיק: פטור ממס מעסיקים 2.

שגית אפיק: מעסיק תושב אזור קו עימות דרומי יהיה פטור ממס מעסיקים המוטל על פי חוק מס מעסיקים המוטל על פי חוק מס מעסיקים, התשל"ה-1975, בשל הכנסת עבודה שהוא משלם בעד עבודה המתבצעת באזור קו עימות דרומי.

חיים אורון: מפעל בשדרות מקבל הטבות מס?

בועז סופר: רק מפעל מאושר.

סטס מיסז'ניקוב: סעיף 3 ירד בהסכמה שהייתה בין המציעים לאוצר.

שגית אפיק: 4(א) בסעיף זה "הקרן – קרן סיוע לעסקים קטנים אשר תקציבה נתמך מתקציב משרד התעשייה המסחר והתעסוקה בסעיף תקציב תמיכות בענפי משק, בתכנית עידוד עסקים קטנים (ב) בחוק תקציב שנתי, במסגרת תקציב משרד התעשיה המסחר והתעסוקה, יקבע בתוכנית נפרדת תקציב שנתי בשיעור שלא יפחת מ50 מיליון שקלים חדשים למימון הלוואות מהקרן לעסק באזור קו עימות דרומי.

שגית אפיק: (ג) הקרן תיתן הלוואה לבעל עסק באזור קו עימות דרומי בתוך 14 ימים מיום שבקשתו התקבלה בקרן ; לא סיימה הקרן את בדיקת זכאותו של בעל העסק להלוואה לפי כללים שקבע במועד האמור, יהיה בעל העסק זכאי למקדמה בשיעור של רבע מסכום ההלוואה שביקש, והקרן תסיים את בדיקת זכאותו להלוואה בתוך 28 ימים מיום שבקשתו התקבלה.

שגית אפיק: (ד) סכום ההלוואה לפי חוק זה לבעל עסק באזור קו עימות דרומי לא יפחת מהסכומים האלה: (19 לגבי עסק שמחזור פעילותו עד 2 מיליון שקלים חדשים והוא מעסיק עד 5 עובדים – 50,000 שקלים חדש; (2) לגבי עסק שמחזור פעילות בין 2 מיליון שקלים חדשים לשנה ל30 מיליון שקלים חדשים בשנה – 2 מיליון שקלים חדשים.

ראובן ריבלין: מה רלוונטית ההלוואה לרוב העסקים בשדרות?

סטס מיסז'ניקוב: זו קרן מיוחדת בערבות המדינה של 35%.

שגית אפיק: (ה) תקופת ההחזר להלוואה הניתנת על ידי הקרן לעסק באזור קו עימות דרומי תהיה שלוש שנים, ובלבד שסכום ההחזר החודשי לא יעלה על 10% מהמחזור החודשי של העסק והחזר הריבית על ההלוואה יחל מתום השנה הראשונה ללקיחת ההלוואה.

שגית אפיק: (ו) על אף האמור בכל דין, המדינה תעמיד ערבות להלוואות הניתנות על ידי הקרן בשיעורים כמפורט להלן: (1) לגבי עסק כאמור בסעיף קטן (ד)(1) – 85% מהתקציב כאמור בסעיף קטן (ב); (2) לגבי עסק כאמור בסעיף קטן (ד)(2) – 70% מהתקציב כאמור בסעיף קטן (ב).

שגית אפיק: (ז) שר האוצר יקבע כללים לם

שגית אפיק: החזר המקדמה שניתנה לבעל עסק כאמור בסעיף קטן (ג), שהקרן מצאה אותו בתום בדיקת זכאותו כמי שאינו עומד בכללים שקבעה.

ניסן סלומינסקי: האם יש מקומות שההלוואה אחרי תקופה מסוימת הופכת למענק?

בועז סופר: אין.

חיים אורון: אני מאוד בעד הסעיף הזה.

חיים אורון: מה שהם יעשו זה יגידו שמכיוון שהחוק אמר 50 מיליון נשאר לכל המדינה 20 מיליון.

חיים אורון: אם אתם רוצים ברצינות, שיהיה כתוב פה שזה מעבר לסכום שמופיע בממוצע בין 2006 ו2007.

ראובן ריבלין: אין לי ספק שהאוצר לא התכוון לתוצאה שהוא מצביע עליה, אבל אני בטוח שאם הם היו קוראים את נוסח החוק והיו צריכים לתקצב אותו הפרשנות הייתה אותה הפרשנות שחבר הכנסת אורון דיבר עליה.

ראובן ריבלין: חייבים לדבר על כך שזה מעבר לסכום שהיה בשנה הקודמת.

ראובן ריבלין: סעיפים 4(ד)(ה)(ו) לא רלוונטיים למחצית בעלי העסקים.

ראובן ריבלין: לא יכול להיות מצב שבו יחייבו איזו שהיא אחריות כלפי הבנק.

ראובן ריבלין: כלפי המדינה אין בעיה, ששר האוצר יקבע את דרך ההחזקה, את דרך ההשבה.

ראובן ריבלין: אני מבקש שהחוק יכוון כך שיהיה מדובר ב100% ערבות מדינה.

אלי אפללו: אני נתקל בעסקים קטנים ובינוניים.

אלי אפללו: גם בקרנות מבקשים ערבים.

אלי אפללו: גם אם זה כסף מדינה מבקשים ערבים.

אלי אפללו: לאנשים כאלה אין ערבים.

אלי אפללו: לא יכולים לבקש מעסקים שקרסו ערבים.

אלי אפללו: יש היום קרנות שנותנות את העניין הזה.

אלי אפללו: אני מבקש שהקרן שתעמוד לרשותו לא תבקש ביטחונות לגבי 85%.

אלי אפללו: אני בעד, כמו שאמר חבר הכנסת ריבלין, לתת את זה ב100%.

שמעון: אני מציע שזה יהיה 100%.

סטס מיסז'ניקוב: 100% זה כאילו לתת לך מענק, לא הלוואה.

אלון: יש מה שנקרא עמותות.

אלון: לא התייחסתם לעניין הזה.

אלון: לפני שנתיים עליתי לגולן.

אלון: גרתי בחיספין.

אלון: באו אלי מהחטיבה להתיישבות ואמרו לי לגור בגולן.

אלון: אמרו לי שאקבל חצי דונם בחינם ו200 אלף שקל הלוואה שהופכת למענק.

אלון: בשדרות אתם נותנים להם בריבית.

אלון: מסתובבות 2 עמותות בשדרות שנותנות את זה.

אלון: אני מציע ש85% יהפכו למענק.

אלון: למה בשדרות התנאים יותר גרועים מהגולן, יותר גרועים מלכיש?

תושבת שדרות: 80% מבעלי העסקים מוגבלים.

תושבת שדרות: ערבות של בנקים אין לנו.

תושבת שדרות: מת"י באה עם הלוואות מאוד יפות.

תושבת שדרות: מתוך ה100 שהגישו רק 7 אושרו.

תושבת שדרות: אין לנו ממי לקחת.

תושבת שדרות: אני חושבת שמגיע לי מענק.

תושבת שדרות: אני חושבת שזה הוגן שהמדינה תפצה אותי על 7 שנים שבהן איבדתי את הנכסים שלי, שבהן איבדתי את הביטחונות של הילדים שלי.

תושבת שדרות: לך יש ביטחונות לילדים, לי אין.

תושבת שדרות: יש לי ילד בן 18.

תושבת שדרות: אין לי לתת לו כסף לאוניברסיטה.

תושבת שדרות: אין לי בשבילו כי הוצאתי את הכסף על העסק שלי.

תושבת שדרות: זה פייר והוגן לתת לי מענק, לשקם אותי, לשקם את המשפחה שלי .

תושבת שדרות: יש לך עניין שאני אשאר.

תושבת שדרות: המעמד העליון כבר לא נשאר.

תושבת שדרות: מעמד הביניים נשאר.

תושבת שדרות: אנחנו על סף ללכת.

מיכאל אטלן: כאשר דבר מוסדר בחוק אי אפשר להוציא אותו אחר כך בהחלטת ממשלה.

מיכאל אטלן: שר התמ"ת על סף סיכום עם האוצר לגבי הצעת החלטה שהתוכן שלה קרוב לדברים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: ערבות מדינה של 85%?

מיכאל אטלן: כן.

סטס מיסז'ניקוב: משום מה זה נולד אחרי החוק.

מיכאל אטלן: זה לא רק הפרט הזה.

מיכאל אטלן: אם מאיזו שהיא סיבה החוק לא יהיה ישים השר לא יוכל להעביר החלטת בממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: את זה תסביר לאותה גברת שאין לה כסף לממן את הבן שלה.

ניסן סלומינסקי: במה אתה נותן יותר?

ניסן סלומינסקי: תשכנע אותנו.

סטס מיסז'ניקוב: אני יודע שהחוק הזה לא מושלם, אבל לפני שהוא נולד שדרות אפילו לא הוגדרה כיישוב ספר.

סטס מיסז'ניקוב: התמ"ת לא הגיע לשום החלטה לגבי הקרן לעסקים קטנים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מוכן לוותר על החוק הזה וגם שי מוכן, אבל שייתנו הנחה בארנונה בתקנות, שייתנו לקרן לעסקים קטנים דברים יותר גדולים מאשר מה שאנחנו מציעים כאן.

סטס מיסז'ניקוב: החוק הזה מהווה טריגר ושוט, לכן אנחנו מקדמים אותו.

סטס מיסז'ניקוב: כל מה שאתם אומרים נכון, אבל תפסת מרובה לא תפסת.

ראובן ריבלין: אני מבקש לקבוע שהכל יהיה בערבות מדינה.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש שכל מה שיש בערבות יהיה מענק.

שי חרמש: אני מציע להכפיל את גודל המענק.

אבנר: בתקציב 2006 ו2007 הקרן לא מופיעה.

אבנר: אישרתם לנו לפני חודש וחצי את ה10.

אבנר: אנחנו עכשיו בדין ודברים על 15, 20 נוספים.

חיים אורון: אני אלך אחורה עד למקום שהופיע הסכום הכי גבוה.

חיים אורון: מה שהיה אז יהיה בתוספת.

חיים אורון: שלפחות אותנו לא ירמו.

סטס מיסז'ניקוב: אף אחד לא אמר שאותם סכומים זה קרן תבור.

סטס מיסז'ניקוב: זה יכול להיות קרן אחרת.

אבנר: ברגע שהבנק מעורב בעניין יש לו חופש פעולה וחופש החלטה.

אבנר: אנחנו עובדים בקרן בצורה כזאת שכל החלטה צריכה להתקבל פה אחד על ידי ועדת האשראי.

אבנר: זה מאפשר לבנק לעשות את הוטו, אבל נותן לנו את האפשרות בהרבה מקרים לשכנע אותו.

אבנר: הייתי נזהר מלהכניס את הנושא הזה בחקיקה.

אבנר: יש את הנושא של המקדמה.

אבנר: זה דבר שצריך להוריד אותו מסדר היום.

אבנר: בדרך כלל מדובר בכך שמבקשים מהאדם להביא חומר כזה או אחר.

אבנר: פה האדם יוכל לא להביא את החומר אבל אחרי 5 ימים לקבל כסף.

אבנר: לתת כסף זה אחריות מלאה.

אבנר: המקדמה תסבך את כל העסק.

אבנר: הייתי מציע להוריד את הנושא של המקדמה.

אלי אפללו: תסביר את עצמך.

אבנר: הקרן יצאה לדרך אחרי כשלים רבים.

אבנר: בעמל רב אנחנו מייצרים מוצר שהוא טוב.

אבנר: בשביל שהמוצר יהיה טוב יש כללי משחק.

אבנר: נושא המקדמה במקרה הזה לא כדאי שיהיה כי הוא ייצור תסבוכות.

אבנר: אני מציע חבילת סיוע לעסקים הקטנים בשדרות.

אבנר: היא בנויה מ3 מרכיבים.

אבנר: המרכיב הראשון זה פיצוי מתאים וסביר לאור העובדה שהם בסדר כבר תקופה ארוכה.

אבנר: הפיצוי שנקבע בהסכם המשולש על שבועיים של מאי לעסקים הקטנים הוא מזערי.

סטס מיסז'ניקוב: על איזו תקופה?

סטס מיסז'ניקוב: מאיפה הסמכות שלך לחלק את הפיצויים לעסקים?

אבנר: אני רואה מה שקורה שם.

אבנר: אני גם יושב עם מנהלי סניפי הבנקים.

אבנר: צריך לתת לעסקים הקטנים משהו מיוחד.

אבנר: אני מציע פיצוי סביר.

אבנר: אני מבקש מהאנשים להיזכר בפיצוי שנתנו בצפון בנושא של התיירות.

אבנר: נתנו להם לתקופת ההתאוששות.

אבנר: המרכיב השני הוא להוריד את המע"מ לעסקים הקטנים.

ראובן ריבלין: תביא לנו את הפתרון הכי טוב במסגרת העסקים הקטנים.

ראובן ריבלין: אל תשלח את הפתרון לחבלים אחרים.

ראובן ריבלין: אנחנו נטפל בחבלים האחרים.

אבנר: הנושא הזה של הורדת המע"מ ייתן להם פיצוי ותנופה כלכלית יוצאת מן הכלל.

אבנר: הנושא השלישי, שהוא החשוב, זה יצירת מסלול קרן מיוחדת לעסקים בקשיים.

אבנר: יש אותה על המדף בהנהלת התמ"ת כבר יותר מ6 חודשים, אבל לצערי לא מתאמצים להתחיל אותה.

אבנר: מסלול שלא דרך הבנק הוא להעמיד כסף במתכונת זהירה עם ליווי מקצועי.

סטס מיסז'ניקוב: כל ההצעות להוריד מע"מ ולתת פיצויים זה טוב ויפה אבל משום מה זה לא קורה.

סטס מיסז'ניקוב: מספיק עם הפופוליזם.

קריאה: מתוך 1700 בעלי עסקים קטנים 47 בעלי עסקים הגישו את הפיצויים של חודש מאי.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא הנושא עכשיו.

זאב אלקין: אנחנו לא נחכה עם ההצבעה על החוק מעבר למחר.

זאב אלקין: אם יש מסלול שפיתח התמ"ת שיניח אותו על השולחן וישכנע אותנו שהוא עדיף על מה שמנוסח כאן.

זאב אלקין: להגיד שיש כוונות ושיש מסלול שהוא יותר טוב ממה שיש כאן זה אומר שנחכה עוד כמה חודשים.

זאב אלקין: תניחו את זה על השולחן כאלטרנטיבה ונדון בזה.

זאב אלקין: כל עוד לא הנחתם את זה בצורה מסודרת כאלטרנטיבה זה דיבורים בעלמא.

זאב אלקין: גם רובי וגם שי צודקים שעל העניין של 15% שאינו ערבות מדינה כל הסיפור יכול ליפול.

זאב אלקין: עדיף בעיני להסדיר את הגובה של ההלוואה ולתת את זה ב100% ערבות מדינה, כי באמת זה יכול להיות הוצאה שלא יהיה לה דורש.

זאב אלקין: הנושא השלישי הוא גובה המקדמה.

זאב אלקין: רציתי לשאול למה רק רבע.

זאב אלקין: המדינה הביאה לנו כהצעה בנושא הפיצויים 50%, לא רבע.

זאב אלקין: למה כאן הולכים על רבע?

שי חרמש: רבותיי, אפשר לבנות פה מגדלים באוויר.

שי חרמש: אנחנו ב26 ביולי הולכים לנוח.

שי חרמש: אני לא יודע אם מגיע לנו או לא מגיע לנו, אבל אין כנסת עד אחרי סוכות.

שי חרמש: תחולת החוק היא רטרואקטיבית מ1 לינואר 2007.

שי חרמש: אני מציע לכל מי שמציע הצעות שעוצרות את החקיקה לעשות חשבון נפש.

שי חרמש: כולנו מסכנים פה פיצוי של 7 חודשים אחורה.

שי חרמש: זה החוק הכבד ביותר שעבר בכנסת ה17.

שי חרמש: אין חוק כדוגמתו.

שי חרמש: מעורבים פה 120 מיליון.

שי חרמש: החוק הזה הולך לקבל פה הארכה ליוני.

שי חרמש: יהיו פה דברים משמעותיים.

שי חרמש: על תסכנו אותם.

שי חרמש: אני לא בעד חוק מע"מ, כי ברגע שיעבור חוק מע"מ כל חנות בשדרות תהפוך למסלקה של כל העסקים בתל אביב.

שי חרמש: אי אפשר להיות פופוליסט ולהציע כל הצעה.

שי חרמש: זה בית שכל בוקר ממציא המצאות.

שי חרמש: בעוד שבוע יורד המסך.

שי חרמש: אם ההצעה לא תעבור אני חוזר הביתה בידיים ריקות.

שי חרמש: אם אתם תעמדו מול יצרן הפלאפל, מול הספר ומול החייט ותגידו שבעקבות דרישות הכשלנו את זה.

שי חרמש: .

זאב אלקין: יש לך הסכמת אוצר?

שי חרמש: אין הסכמת אוצר.

שי חרמש: הם רוצים פה להמציא פטורים ממע"מ, הם רוצים להמציא הסדרים מהירח.

שי חרמש: על העניין הזה בלבד צריך לנהל מו"מ.

שי חרמש: כל דבר שבא מעבר לזה יסכן את הנייר הזה.

שי חרמש: הוא שווה לתושבי שדרות ועוטף עזה 100, 150 מיליון שקלים.

שי חרמש: חבר'ה, בואו לא נשחק באש.

אורית נוקד: אפשר להגיש הסתייגויות.

ראובן ריבלין: הדברים שיצאו מליבו של חבר הכנסת שי חרמש על כך שצריך לאשר את החוק כי אחרת אנחנו מאבדים הזדמנות לעשות טוב לתושבים אינה עושה צדק עם אנשי שדרות.

ראובן ריבלין: אנחנו לא יכולים להתייחס אלא אם כן החוק הזה נותן פתרון לכל האנשים.

ראובן ריבלין: אני לא אומר 100%, אבל לרובם של האנשים.

ראובן ריבלין: אני מבין את אמירתו של חבר הכנסת חרמש שבא ואומר שנאשר כי אחרת נאבד 80% מהאנשים שאפשר לעזור להם.

ראובן ריבלין: אנחנו מחויבים לעזור לכל ה100%.

ראובן ריבלין: החוק כפי שנוסח יוצר מצב שאנשי שדרות אינם יכולים להיעזר בו .

ראובן ריבלין: אנחנו יכולים בשקט גמור לומר לממשלה שאם הם רוצים לעזור לעוטף עזה זה יעלה 150 מיליון שקל.

ראובן ריבלין: אין ויכוח שזה אחד החוקים היות מורכבים והיותר כבדים מבחינה תקציבית שחברי כנסת פרטיים מעבירים בכנסת הזאת.

ראובן ריבלין: אי אפשר לבוא ולרחוץ בניקיון כפנו כאשר יש אנשים שלא יוכלו כתוצאה מההסדר שמוצע בחוק הזה לפתור את הבעיות שלהם.

סטס מיסז'ניקוב: לפני שנה אישרנו פיצויים ליולי ולאוגוסט לגבי 70 אלף בעלי עסקים.

סטס מיסז'ניקוב: אני הייתי היחיד בוועדה הזאת שהתנגדתי להסדר של ערבות מדינה בגובה 70% לעסקים הקטנים.

סטס מיסז'ניקוב: החוק הזה מדבר על 85%.

סטס מיסז'ניקוב: זה גם לא טוב?

ראובן ריבלין: אני מודה לך על ההערה שלך.

ראובן ריבלין: ההבדל התהומי בין המצב הזה למצב הקודם הוא שבמצב הקודם הייתה מלחמה במשך 3 שבועות.

ראובן ריבלין: מדובר היה בפרק זמן מוגדר וברור.

ראובן ריבלין: לפני כן היו עניינים כרגיל.

ראובן ריבלין: לאותה תקופה רצינו למצוא פתרון.

ראובן ריבלין: הפתרון אז היה הפתרון הכי נכון, כי אחרת תפסנו מרובה לא תפסנו.

ראובן ריבלין: פה מדובר בעסקים ש7 שנים נשחקים.

ראובן ריבלין: איזה פתרון אתה נותן להם לפי אותו מודל של מלחמה של 3 שבועות?

ניסן סלומינסקי: האם נצביע על החוק גם בלי הסכם עם האוצר, או שרק עם הסכם עם האוצר?

ניסן סלומינסקי: אם נצביע על החוק בלי הסכם עם האוצר צריך להחליט מה אנחנו רוצים.

ניסן סלומינסקי: זה צריך להיעשות מתוך אחריות למדינה ומתוך אחריות לתושבים.

ניסן סלומינסקי: אם לא נצביע בלי הסכם עם האוצר חבל על הזמן שלנו.

ניסן סלומינסקי: היה צריך להגיע להסכם עם האוצר.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שעל כל סעיף פה אין הסכם עם האוצר.

ניסן סלומינסקי: תביאו לנו משהו שכבר מוסכם ביניכם ובין האוצר, כי אחרת אנחנו מבזבזים את הזמן.

סטס מיסז'ניקוב: חוץ מאשר הסעיף על המיסוי שמוסכם כל היתר לא.

סטס מיסז'ניקוב: בכל מקרה אנחנו מצביעים מחר.

סטס מיסז'ניקוב: נשב היום עם האוצר ונגיע להסכמות על הסעיפים.

ניסן סלומינסקי: האם אנחנו מעלים את זה גם בלי הסכם עם האוצר?

סטס מיסז'ניקוב: החוק עולה מחר להצבעה בכל מקרה.

סטס מיסז'ניקוב: אין לאנשים האלה זמן.

יעקב ליצמן: אם הייתי שומע עד לרגע זה שהאוצר מסכים זה היה דיון אחר, אבל האוצר לא מסכים.

יעקב ליצמן: לפי המצב הנוכחי אתה זקוק ל51 קולות למעלה כי אין לך הסכמה באוצר.

סטס מיסז'ניקוב: בקריאה ראשונה היו 74.

יעקב ליצמן: הייתי מצביע על הנוסח הכחול.

יעקב ליצמן: אם אנשים חושבים עד לרגע זה שיש להם את החוק, אז אין.

יעקב ליצמן: הממשלה עד לרגע זה לא הודיעה שהיא מסכימה.

יעקב ליצמן: להשיג 51 קולות זה קשה מאוד.

יעקב ליצמן: להעביר את החוק זה לא קל.

יעקב ליצמן: אני מרים את הכובע בפני המציעים שהגישו את החוק הזה.

זאב אלקין: אם עד ההצבעות מחר אתם מגיעים לנוסח מוסכם אנחנו נצביע על הצעת החוק לפי הסיכום.

זאב אלקין: כל שאר הדברים יעלו כהסתייגויות למעלה על-מנת לא להפיל את הצעת החוק.

נציג האוצר: הקרן לסיוע לעסקים זה לא מסוג הסעיפים שאנחנו סבורים שצריך להשיג אותם בחקיקה ראשית, משום שהם דורשים את הגמישות הנכונה בה העסקים מקבלים את ההלוואות.

נציג האוצר: הייתה התייחסות לגבי היקף התקציב.

נציג האוצר: אנחנו סבורים שלא נכון לקבוע בחקיקה את היקף הסעיף התקציבי, כי קשה לנו להיערך.

ראובן ריבלין: אני תושב האזור ועומד בכל הקריטריונים שהחוק מציב לי, רק אני בא ואומר לך שהבנק לא מסכים לתת לי.

ראובן ריבלין: מה אני עושה?

ראובן ריבלין: מדובר באדם שעוד לפני שהתחילו להפגיז היו לו בעיות עם הבנק.

נציג משרד האוצר: משרד האוצר היה מעורב בהקמת הקרן של 70 30.

נציג משרד האוצר: מה היתרון בזה?

נציג משרד האוצר: שהבנקים מעורבים בניהולה.

נציג משרד האוצר: זה יתרון גדול מבחינתנו.

נציג משרד האוצר: בעבר ניתנו הלוואות בערבות מדינה.

נציג משרד האוצר: ערבות מדינה הייתה סביב 90%.

נציג משרד האוצר: הכלי נכשל לחלוטין.

נציג משרד האוצר: זה לימד אותנו לקח.

נציג משרד האוצר: מי שנכשל זה הממשלה ואותם עסקים שלא מצליחים לצאת מאותה בעיה.

נציג משרד האוצר: אם רוצים להתמודד עם הקושי הזה של עסקים, אז הקרן להלוואה בעסקים שכולה עומדת על ערבות מדינה היא לא הכלי.

ראובן ריבלין: השאלה אם אנחנו כממלכה רוצים להגיש סיוע לאותו אזור פגוע.

חיים אורון: השנה הכי טובה הייתה בשנת 2005, שהיה אז תקציב של 21 מיליון והוציאו 36 מיליון.

חיים אורון: אני מציע שיהיה כתוב בסעיף הזה שזה כפי שהיה בתקציב 2005.

בועז סופר: למה לקבוע גג?

בועז סופר: למה לקבוע סכום?

חיים אורון: אותה בעיה קיימת בסעיפים 4,5,6,7,11 ו12.

דלית: אין מקום להסדיר את הנושא הזה בחקיקה ראשית, משום שהנושא הזה מובא במסגרת ועדה בין משרדית שהוקמה בתמ"ת שבוחנת את כל הנושא.

דלית: היא גם בודקת את מבנה הקרן ואופן הטיפול בה.

זאב אלקין: מה התוצאה?

דלית: הוועדה עומדת לסיים את עבודתה.

דלית: קבועה פה קרן.

דלית: מה זאת הקרן הזאת?

דלית: איך היא מפוקחת?

דלית: איך היא מנוהלת?

דלית: מי מפקח עליה?

דלית: האם היא במשרד התמ"ת או מחוץ למשרד התמ"ת?

דלית: יש כל מיני דברים שנשארו פתוחים.

דלית: יש פה הפנייה לכללים של הקרן.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע שתהיה חקיקה בסיסית.

סטס מיסז'ניקוב: אחר כך הוועדה הזאת תעשה את ההרחבה.

דלית: לגישתנו זה בעייתי.

דלית: אם אתם רוצים להסדיר את זה בחקיקה, תאפשרו לשר האוצר לקבוע כללים בנוגע לאופן ניהול הקרן, בנוגע לפיקוח עליה.

דלית: אולי תאשרו את הכללים של הקרן באישור שר האוצר.

דלית: יש פה את העניין של המקדמה.

דלית: צריך להבהיר שיש חובה להחזיר את המקדמות, מה שהיום לא ברור מנוסח החוק.

שגית אפיק: הסעיף היום אומר שכדי לקבל את ההלוואה צריך לעמוד בכללים.

שגית אפיק: הרבה בעלי עסקים אמרו שהם לא זכאים משום שהם לא עומדים בכללים.

שגית אפיק: התוספת התקציבית הזאת לא תשנה את המצב הקיים, היא רק תיתן תוספת.

ראובן ריבלין: מקובל עלינו אם הכלל הוא שהם לא הגישו דוח, אבל לא מקובל עלינו אם יש כללים בירוקרטיים.

שגית אפיק: בשביל זה צריך לראות ולדעת את הכללים, לראות אם מדובר בקרן הקיימת או שמקימים קרן חדשה.

ראובן ריבלין: אנחנו בחוק הזה נקים את זכותם.

ראובן ריבלין: אם נקים את זכותם, אז כל דבר שייקבע בכללים יהיה רטרואקטיבי מיום אישור החוק.

שגית אפיק: 5.

שגית אפיק: (א)

שגית אפיק: תושב אזור קו עימות דרומי זכאי לחינוך חינם לילדים שוהים במעון יום באוזר קו עימות דרומי (ב) אוצר המדינה ישפה מוסד המנהל מעון יום באזור קו עימות דרומי בעד חינוך הניתן בו כאמור בסעיף קטן (א), ככל שאינו מקבל שיפוי ממקור אחר.

נציג משרד האוצר: זה אמנם לא ייקבע בחקיקה, אבל הממשלה תפעל לשפות את תושבי האזור בגין נושא של מעונות יום ברמה המקסימאלית שיש היום.

חיים אורון: ההסתייגות שלי אומרת שזה יהיה מעבר לסכום הגבוה ביותר שהיה ב3 השנים האחרונות.

חיים אורון: אני ישבתי באין ספור ישיבות שבהן שיפינו את כל אזור הצפון ודפקנו את כל הארץ.

חיים אורון: עכשיו משפים את הדרום ודופקים את כל הארץ.

חיים אורון: אני בעד לשפות את הדרום, אבל אני לא בעד לדפוק את כל הארץ.

חיים אורון: אם אתם אומרים שבסעיף הזה זה זכות שנזקפת לאדם ואין מגבלה תקציבית אני לא אוסיף את זה, אבל הבנתי שבסעיף הראשון של 50 מיליון יש מגבלה תקציבית.

חיים אורון: אני רוצה לכתוב שזה יהיה מעל התקציב שהוכר.

חיים אורון: גם בארנונה אני אכתוב שזה מעבר לתקציב מענקי האיזון שהיה בשנה 2003.

חיים אורון: אל תבואו לנתיבות ותגידו שאין לכם כסף כי נתתם לשדרות.

חיים אורון: את החוכמה הזאת אני מכיר.

חיים אורון: תבואו לשדרות ותגידו שנתתם עוד כסף אבל גם נתיבות קיבלה את מה שמגיעה לה.

מיכאל אטלן: התחום הזה מצוי באחריות התמ"ת.

מיכאל אטלן: הממשלה מתנגדת לכל הסעיף הזה.

מיכאל אטלן: אם הוא כבר מחוקק הוא לא צריך לבוא על חשבון מעונות אחרים.

סופי אשכנזי: אם מדובר על גילאי 3,4..

רביב סובל: לא מדובר במעונות ל3,4, מדובר במעונות יום לנשים עובדות.

שגית אפיק: 6(א) שר החינוך יקבע תכנית למתן שיעורי תגבור ללא תשלום, לתלמידי כיתות א' עד י"ב הלומדים במוסד חינוך מוכר באזור קו עימות דרומי; שיעורי התגבור יינתנו על ידי מורים שהם עובדי הוראה, בשעות שלאחר הלימודים, ובמקצועות עברית, אנגלית וחשבון; במסגרת התכנית יקבע השר גם את היקף שיעורי התגבור ואת המקום שבו יינתנו שיעורי התגבור, וכן ייקבעו תנאים לענין שכרם של המורים; לעניין סעיף זה, "מוסד חינוך מוכר - כהגדרתו בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949.

שגית אפיק: (ב) שירותי הסעות למורים כאמור בסיף קטן (א) המתגוררים מחוץ לאזור קו עימות דרומי יינתנו באמצעות משרד החינוך.

שגית אפיק: (ג) בחוק תקציב שנתי, במסגרת תקציב משרד החינוך, ייקבע בתכנית נפרדת תקציב שנתי למתן שיעורי תגבור כאמור בסעיף זה.

חיים אורון: ההסתייגות שלי היא שזה יהיה בנוסף לתקציבים הקיימים.

רביב סובל: אנחנו מתנגדים לכל הסעיף זה.

מיכאל אטלן: אני מניח שהכוונה של הוועדה היא לא להפלות בין החינוך הטכנולוגי לחינוך הרגיל.

מיכאל אטלן: רק היום עברה בוועדת החינוך הצעת חוק שמעלה את גיל חינוך חובה לגיל 18.

מיכאל אטלן: היא מציינת במפורש שחינוך לפי חוק החניכות נחשב כגיל לימוד חובה.

מיכאל אטלן: אם הסעיף הזה עובר צריך שתהיה התאמה.

רביב סובל: אני חושב שאתה חצוף שאתה נותן הצעות איך להרחיב או לעשות התאמות בסעיף שהממשלה מתנגדת לו.

סופי אשכנזי: אנחנו ביקשנו בדיון הקודם שהמקצועות יהיו לפי שיקול דעת של משרד החינוך.

סופי אשכנזי: בשדרות יש יום לימוד ארוך ועל כן הלימודים אחר הצהרים מאוד מקשים על הורים.

סופי אשכנזי: אנחנו מבקשים להוסיף את המילים "ו/או במהלך שעות הלימודים", כדי שתהיה אפשרות לנצל את השעות.

סופי אשכנזי: בסעיף (ג) צריך להוסיף את המילים "וכן בגין נסיעות של מורים".

סטס מיסז'ניקוב: יש לכם בתקציב סעיף הסעות למורים?

סופי אשכנזי: יש תקציב למוסד החינוכי וחזרה, לא לתוכניות נוספות של העשרה.

שגית אפיק: 7 (א) לתושבים ולעסקים באזור קו עימות דרומי יוקצו, ללא תשלום, קורסים להכשרה מקצועית על ידי האגף להכשרה מקצועית במשרד התעשייה והמסחר התעסוקה.

שגית אפיק: (ב) בחוק תקציב שנתי, במסגרת תקציב משרד התעשייה המסחר והתעסוקה, ייקבע בתכנית נפרדת תקציב שנתי בשיעור שלא יפחת מ5 מיליון שקלים, למלגות לימודים ולתושבי אזור קו עימות דרומי הלומדים מקצועות טכנולוגיים בבתי ספר ובמוסדות להשכלה גבוהה, וכן לסיוע למעבדות, לרכישת ציוד, לחונכות עסקית, לקורסים להכשרה מקצועית ולפיתוח הון אנושי ולשיעורי עזר בתחום החינוך הטכנולוגי, בהתאם לכללים שיקבעו שר האוצר ושר החינוך; לעניין סעיף זה "מוסד להשכלה גבוהה" – כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח – 1958.

אלי אפללו: אני מבקש שהתקציב הזה יהיה מעבר לתקציב שמגיע.

ראובן ריבלין: אדוני ממשרד האוצר, האם תסכימו לחקיקת החוק הזה אם נקבל את ההערות שלכם?

נציג משרד האוצר: כן.

מיכאל אטלן: גם כאן צריך להוסיף את שר התמ"ת.

מיכאל אטלן: זה התחום שלו.

מיכאל אטלן: כשכללים נקבעים על ידי שני שרים זה אומר שהם לא נקבעים.

מיכאל אטלן: אני מציע ששר האוצר יקבע בהתייעצות עם שר החינוך ושר התמ"ת.

שגית אפיק: 8.

שגית אפיק: חוק זה בא להוסיף על הטבות הניתנות לפי כל דין.

שגית אפיק: 9(א) בפקודת מס הכנסה, בסעיף 11(ב) (1) בפסקה (2), אחרי "קרית שמונה": יבוא" או אזור קו עימות דרומי" ובסופה יבוא" לענין זה, "אזור קו עימות דרומי" – כהגדרתו בחוק לסיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז-2007;" (2) בפסקה (3)(ד), המילה "שדרות" – תימחק.

בועז סופר: ההסתייגות שלנו היא לא לגבי התוכן אלא לגבי התחולה, כלומר שזה יהיה רק בשנת 2007.

סטס מיסז'ניקוב: לשר האוצר באישור ועדת הכספים יש יכולת להרחיב את זה.

מיכאל אטלן: זה צריך להיות בתיאום עם השר שאחראי .

דלית: כרגע יש בג"ץ תלוי ועומד.

דלית: יש טענות לגבי אופן קביעת הרשימה.

דלית: התחייבנו לעשות קריטריונים כלליים.

דלית: היה נכון לבדוק את כל הסוגייה באופן כללי.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת למרוח את זה לאורך שנים.

דלית: זה כרגע עומד ותלוי בבג"ץ.

סטס מיסז'ניקוב: בג"ץ יימשך לאורך שנים.

סטס מיסז'ניקוב: החוק הזה זאת הוראה שעה.

סטס מיסז'ניקוב: סעיף 10 יורד.

שגית אפיק: 11.

שגית אפיק: בחוק הלוואות לדיור , התשנ"ב-1992,אחרי סעיף 6ד יבוא: 6ה(א) בסעיף זה אזור קו עימות דרומי" – כהגדרתו בחוק סיעו לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז-2007; "Sירה" – כהגדרתה בסעיף 6ד(א).

שגית אפיק: (ב) זכאי יקבל למענק והלוואה למטרה של רכישת דירה, בניית דירה או הרחבת דירה באזור קו עימות דרומי כמפורט להלן: (1) לגבי דירה על מקרקעי ישראל – מענק בסכום של --------- שקלים חדשים והלוואה עד לסכום של --------שקלים חדשים;(2) לגבי דירה על מקרקעין שאינם מקרקעי ישראל – מענק בסכום של --------שקלים חדשים והלוואה עד לסכום של ------שקלים חדשים.

שגית אפיק: (ג) הוראות סעיף קטן (ב) יחולו גם לגבי רכישה של דירה שלא החלו בבנייתה.

שגית אפיק: (ד) הלוואה הניתנת לזכאי לפי הוראות סעיף קטן (ב) תהפוך למענק בתוך חמש שנים מיום קבלתה אם הזכאי התגרור בה במשך תקופה זו.

שגית אפיק: (ה) זכאי שמתקיימים בו התנאים הקבועים בסעיף 6ד ובסעיף זה, רשאי לבחור אם לממש את זכותו לפי סעיף 6ד או לפי סעיף זה.

שגית אפיק: "

בועז סופר: אנחנו מתנגדים לכל סעיף 11 כיוון שאנחנו חושבים שהמענקים לא משיגים את תכליתם.

אורית נוקד: זה מענק מותנה.

תושב שדרות: מה17 לחודש מצבי קרס.

תושב שדרות: אני עשיתי את כל מה שביקשת ממני.

תושב שדרות: עשיתי פרסום ברדיו, הוצאתי כסף.

תושב שדרות: עשיתי הכל על מנת שהעסק שלי יעבוד.

תושב שדרות: מכם לא קיבלתי עזרה.

תושב שדרות: 3 חודשים אנחנו נמצאים בבוץ הזה ואני רק משלם ומשלם.

אורית נוקד: אני מתפלאת על כך שיש התנגדות כל כך נחרצת לסעיף הזה.

אורית נוקד: על איזה סכומים, סטס, דיברתם בהצעה?

סטס מיסז'ניקוב: השארנו את הסכומים פתוחים כדי שנגיע להסכם עם האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: האוצר טוען שהלוואות מקום לא מגיעות לידי האנשים אלא לידי הקבלנים.

אורית נוקד: למה אין אפשרות לתת הלוואות לאנשים שרוכשים?

אורית נוקד: אפשר להעביר את הכסף ישירות לתושבים.

תושבת שדרות: אריק שרון בנה בשדרות, בנתיבות, באופקים.

תושבת שדרות: הכפלנו את מספר התושבים בתקופת שרון.

תושבת שדרות: המענקים יביאו את העשירון העליון שהלך לנו.

תושבת שדרות: אין לנו עשירון עליון.

תושבת שדרות: זאת ההזדמנות לתקן את זה, לפני שזאת תהיה בכייה לדורות.

תושבת שדרות: לפחות להחזיר את אלה שהלכו לנו.

יעקב מזרחי: אנחנו בעוטף עזה לא מצליחים לקבל הלוואות משכנתא מ1.1.2007.

יעקב מזרחי: זה דבר שיכול להיפתר על ידי החוק הזה.

יעקב מזרחי: יש החלטת ממשלה להוסיף 4 ישובים בחוף אשקלון.

חיים אורון: למה מ1.1.2007?

יעקב מזרחי: מ31.12.2006 אין יותר הלוואות למשכנתא.

יעקב מזרחי: אתה צריך לקחת הלוואה מסחרית ל-10 שנים.

יעקב מזרחי: זה המצב היום.

חיים אורון: בכל הארץ.

יעקב מזרחי: צריך לעודד את החזרה של האנשים לאזור הזה.

יעקב מזרחי: אני יכול להביא היום ל4 קיבוצים בחוף אשקלון 42 משפחות.

יעקב מזרחי: אני לא יכול לבצע את זה.

יעקב מזרחי: משרד השיכון, למרות החלטת הממשלה, לא הצליח לפתור איך הוא נותן לנו את העזרה.

יעקב מזרחי: החוק הזה יכול לעזור מאוד.

יעקב מזרחי: החוק הזה יכול לעשות פלאים באזור.

יעקב מזרחי: יש פה קשיים.

יעקב מזרחי: יש הטבות בנושא מס הכנסה, יש הטבות בנושא המוניציפאלי של הארנונה.

יעקב מזרחי: אנחנו לא גובים מהחקלאים של גוש קטיף ארנונה מתוך תקווה שמישהו ירים את הכפפה מתי שהוא ויעזור לנו.

יעקב מזרחי: צריך לראות את החלק הטוב שבחוק הזה.

יעקב מזרחי: זה אחד החוקים הכבדים.

יעקב מזרחי: רואים נכונות גם באוצר, גם במשרד ראש הממשלה, גם במשרד החינוך, אבל צריך לעשות מאמץ כדי להגיע לתוצאה.

זאב אלקין: הסעיף הזה לא רק חל על רכישת דירה או בניית דירה, אלא על הרחבת דירה.

זאב אלקין: האם תוספת חדר ביטחון נחשבת הרחבת דירה?

שי חרמש: זה המדינה תשלם.

שגית אפיק: חוק הלוואות בדיור חל על זכאי, כשזכאי זה מי שלא קיבל הלוואה לדיור ממשרד הבינוי והשיכון.

שגית אפיק: תושבי שדרות זכאים להלוואה נוספת בנוסף להלוואה הרגילה.

ניסן סלומינסקי: אם הוא כבר קיבל זה לא רלוונטי.

זאב אלקין: אומרת היועצת המשפטית שלפי איך שזה מנוסח עכשיו אין כמעט אחד שיוכל להרחיב את דירתו במסגרת הסעיף הזה.

זאב אלקין: הגדרת הזכאות לא יכולה לחול על אף אחד בשדרות.

זאב אלקין: אם התכוונתם להכניס לכאן הרחבה צריכים להגדיר אחרת את הזכאות.

שגית אפיק: חוק הלוואות לדיור הקיים חל על זכאי שמקבל לראשונה הלוואה ממשרד הבינוי והשיכון.

שגית אפיק: כבר היום תושבי שדרות זכאים להלוואה נוספת על ההלוואה הרגילה לגבי רכישת דירה לראשונה.

שגית אפיק: הם זכאים ל54 אלף שקלים.

שגית אפיק: הסעיף כאן לא משנה את ההגדרות של חוק הלוואות לדיור, הוא קובע שתינתן הלוואה ואולי גם מענק לגבי רכישת דירה והרחבתה.

שגית אפיק: המונח הרחבתה יהיה רלוונטי לגבי מי שיש לו דירה אבל לא קיבל לגביה הלוואה ממשרד הבינוי והשיכון.

ניסן סלומינסקי: יש מישהו בשדרות שלא קיבל פעם הלוואה?

תושבת שדרות: אין.

ניסן סלומינסקי: כל הסעיף הזה לא רלוונטי.

שגית אפיק: 12.

שגית אפיק: בחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ"ג-1992, בסעיף 12, אחרי סעיף קטן (ה) יבוא: "(ו) על אף האמור בסעיף קטן (א) ובכל דין, בשנות הכספים 2007 ו2008 מועצות עירית שדרות והרשויות המקומיות שבתחום אזור קו עימות דרומי כהגדרתו בחוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב במערבי (הוראת שעה), התשסז"—2007, יקבעו למחזיק בתחומיהן הנחה בשיעור של 50% לנכסים מסוג מגורים, תעשיה, משרדים, שירותים, מסחר , מלאכה וחקלאות; הוראה זו באה להוסיף על כל הנחה מארנונה שזכאי לה מחזיק על פי כל דין.

שגית אפיק: (ז) אוצר המדינה ישפה את הרשויות המקומיות האמורות בסעיף קטן (ו) בשל ההנחה כאמור באותו סעיף קטן, בהתאם לכללים שיקבעו שר הפנים ושר האוצר.

שגית אפיק: "

בועז סופר: אנחנו כמשרד האוצר מאשרים, למעט העניין הזה שזה לא יהיה בחקיקה.

תושבת שדרות: לפני שנה הם נתנו לנו 50% הנחה בארנונה, אבל יום אחד הם החליטו שמורידים את זה ל25%.

תושבת שדרות: כשנפלו קאסמים הם היו בהלם.

תושבת שדרות: לפי מה הם ייקבעו?

תושבת שדרות: לפי 4 קאסמים?

תושבת שדרות: לפי 3 קאסמים?

סטס מיסז'ניקוב: נחזיר את זה ל50%.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נדון בשאלה אם זה יהיה בחקיקה או בתקנות.

אלי אפללו: הדבר החשוב הוא שזה יהיה בחקיקה.

אלי אפללו: תקנות משנים כל הזמן.

אלי אפללו: למה שזה לא יהיה בחקיקה?

אלי אפללו: מה הפחד?

אבי: אנחנו נמצאים במצב של אי ודאות.

אבי: אם זה יהיה בתקנה אני לא אוכל לתכנן.

אבי: אני לא יכול לתכנן את העסק שלי חודש קדימה או שעה קדימה כי אני לא יודע אם יפלו מספיק קאסמים.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא תלוי קאסמים.

סטס מיסז'ניקוב: אתה בכל מקרה תקבל 50% רטרואקטיבי מ1 בינואר.

סטס מיסז'ניקוב: השאלה אם זה יהיה בחוק, בתקנות או במנגנון מיוחד.

אורית נוקד: אני רוצה להכניס הסתייגות שאם זה יורד אני רוצה להכניס את זה.

אלון: אני זוכר את האוצר בנושא מיגון בתי הספר.

אלון: ישבתם והתקמצנתם.

אלון: על פי החלטת בג"ץ אתם צריכים לתת היום חצי מיליארד שקל.

אלון: עכשיו אתם מתנגדים להנחה בארנונה, אתם מתנגדים לעניין של המענקים, אבל בעוד שנתיים תצטרכו לזרוק מאות מיליוני שקלים ולא יהיו תושבים.

סטס מיסז'ניקוב: הם לא מתנגדים לארנונה.

אלון: אנחנו מרגישים כמו מקבצי נדבות.

אלון: לא מתאים לנו להיות כאלה.

סטס מיסז'ניקוב: חבל שאתה מרגיש כך.

סטס מיסז'ניקוב: בינתיים לא ירד כלום מהחוק.

יהודה שגב: אני רוצה להתחיל עם הארנונה ולעבור בקצרה על יתר הסעיפים.

יהודה שגב: הארנונה מחייבת תקנה באישור שר הפנים ושר האוצר.

יהודה שגב: שר הפנים, שהוא היום שר האוצר, מתנגד לחקיקה הזאת, מתנגד לתקנה הזאת, הוא לה הסכים לחתום עליה.

יהודה שגב: אני לא יודע מתי הוא יסכים לחתום עליה.

יהודה שגב: אני לא יודע מתי זה יהיה.

יהודה שגב: האוצר פירק לכם את הצעת החוק, כי את הארנונה הוא רוצה בתקנות, את קרן הסיוע להלוואות הוא לא מסכים, את החינוך ואת הדיור הוא לא מסכים.

יהודה שגב: הדבר היחיד שהם מסכימים לו זה 5 מיליון להכשרות מקצועיות.

יהודה שגב: אני ממליץ לכם להעביר את זה כמו שזה.

דלית: תקנות כאלו הותקנו כבר בעבר.

דלית: אין כוונה להסדיר משהו שמוסדר היום בתקנות בחקיקה ראשית.

גדי אייזנריך: אנחנו מבקשים שיפוי מהאוצר.

חיים אורון: זה יהיה תיקון בחוק.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא חייב לקבוע בחוק שמשרד האוצר יזרים כספים למשרד הפנים.

סטס מיסז'ניקוב: שיסדירו את זה ביניהם.

חיים אורון: נניח שהעלות הזאת למועצה המקומית ולמועצות האזוריות היא 30 מיליון שקלים.

חיים אורון: הוא אומר שנגמר לו הכסף.

סטס מיסז'ניקוב: לא מעניין אותי מי ישפה את הרשות המקומית.

חיים אורון: אותי מעניין.

סטס מיסז'ניקוב: לא מעניין אותי מי ישפה את שדרות, העיקר שישפו אותה.

חיים אורון: לא נכון.

חיים אורון: אני חושב שלעזור לנכה א' על חשבון נכה ב' זאת שערורייה.

חיים אורון: כשאנחנו נותנים הטבה לאדם אחד ולא דואגים שהיא לא תרד מאדם אחר זה לא בסדר.

חיים אורון: זה מה שקרה בהרבה חוקים פה.

חיים אורון: זה קרה בקו העימות בצפון כשאמרו שלא יישאר לאחרים.

חיים אורון: אם מתכוונים ברצינות אז צודק זה ממשרד הפנים, צודק זה ממשרד החינוך, צודק זה ממשרד העבודה והרווחה.

חיים אורון: אם רוצים לתת הטבה - ואני בעד ההטבות האלו - חייב להיות ברור שזה מעבר לתקציב שהיה בשנה שבה היה יותר כסף.

ראובן ריבלין: יש היגיון בחוק הזה.

ראובן ריבלין: ההיגיון אומר שהמדינה נותנת לאזור מסוים סיוע.

ראובן ריבלין: המדינה זה תקציב המדינה.

ראובן ריבלין: הסיוע הוא מעבר לכל סיוע אחר שניתן במהלך עניינים רגיל.

ראובן ריבלין: אתה כותב שיהיה שחרור מארנונה.

ראובן ריבלין: יבוא השר ויכתוב שתושבי שדרות משוחררים מארנונה.

ראובן ריבלין: הם לא ישלמו ארנונה כי החוק קובע, הצו יקבע או התקנה, אבל הרשות המקומית לא תוכל לתת להם שירותים כי הם לא משלמים ארנונה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה רוצה לכתוב שהאוצר ישפה את משרד הפנים?

ראובן ריבלין: חשוב שזה ייאמר.

ראובן ריבלין: אם אנחנו מחליטים לתת סיוע לאזור, הסיוע הוא מעבר לכל דבר אחר.

ראובן ריבלין: צריך להיות ברור מאליו שכל רשות, אם זה משרד המסחר והתעשייה, משרד החינוך, משרד הפנים, מקבלת שיפוי.

קריאה: הנושא הזה היה מוסדר בחקיקה הקודמת.

קריאה: עבר כסף מהאוצר למשרד הפנים.

קריאה: חייבים את הדבר הזה לעשות.

שגית אפיק: מה שהיה בחקיקה הקודמת היה בתקנות ההסדרים, לא בחקיקה ראשית.

שגית אפיק: היום ההנחות מארנונה קבועות בתקנות ההסדרים.

שגית אפיק: גם ההנחה של 50% שניתנה לשדרות בשנת 2005 ובשנת 2006 נעשתה דרך תקנות ההסדרים.

שגית אפיק: זה המקום היותר נכון לקבוע את ההנחה הזאת.

שגית אפיק: 13.

שגית אפיק: שר האוצר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

סטס מיסז'ניקוב: זה באישור ועדת הכספים.

שגית אפיק: 14(א) בכפוף להוראות סעיף קטן (ב), הוראות חוק זה יחולו לתקופה של 12 חודשים מיום תחילתו של חוק זה ; שר האוצר , באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להאאיך את תחולתו של החוק לתקופה אחת נוספת שלא תעלה על 12 חודשים.

שגית אפיק: (ב) סעיפים אלה יחולו בשנת הכספים 2007 ו2008: (1) סעיף 11 לפקודת מס הכנסה כנוסחו בסעיף 9 לחוק זה; (2) סעיף 12 לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ"ג-1992, כנוסחו בסעיף 12 לחוק זה.

שי חרמש: תחולת החוק היא לא מיום תחילתו אלא מ1 לינואר 2007 עד 31 לדצמבר 2007.

סטס מיסז'ניקוב: מחר תהיה הצבעה בנוכחות חברי הכנסת בלבד.

סטס מיסז'ניקוב: אני בטוח שהצעת החוק הזאת תהיה בנוסח אופטימאלי שאנחנו ואתם נהיה מרוצים.