ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 261, 2007-07-17 10:30

מנחם בן-ששון: בוקר טוב רבותיי, אני פותח את הישיבה, אנחנו מתחילים את הדיון בסוגיית הדיווח, השקיפות של מערכות ממשלתיות, חופש המידע של חברות ממשלתיות.

מנחם בן-ששון: סיימנו דיון ראשון, בעצם נשארה לנו בשוליים נקודה אחת והיא טכניקת ההחרגה.

אפרת רוזן: היום חוק חופש המידע לא חל אוטומטית על חברות ממשלתיות, נדרשת פעולה אקטיבית של שר המשפטים, בהסכמת שר האוצר, והשר האחראי על ענייני החברה יחיל את החוק על חברות הממשלתיות.

אפרת רוזן: הצעת החוק של חבר הכנסת מיכאל איתן רוצה להפוך את ברירת המחדל כך שהחוק יוחל על כל החברות, אלא אם כן קבעו חברות מסוימות כחריג.

אפרת רוזן: בדיון שהתנהל בוועדה לקראת הקריאה הראשונה, היתה כאן תמימות דעים, שהפיכת ברירת המחדל זאת הצעה נכונה והוויכוח היה על מנגנון ההחרגה של חברות מסוימות מתחולת חוק חופש המידע.

אפרת רוזן: הנוסח שהועבר לקריאה ראשונה ואושר בקריאה ראשונה היה, שההחרגה תיעשה בקביעה של שר המשפטים, בהסכמה של השרים ובאישור ועדת החוקה.

אפרת רוזן: כרגע מונחים שלושה נוסחים שונים: הנוסח שעבר בקריאה ראשונה, שהייעוץ המשפטי סבור שאפשר לעשות בו תיקון מסוים ולהסתפק בקביעה של שר המשפטים, באישור ועדת החוקה, בלי לדרוש את הסכמת השרים לעניין הזה.

אפרת רוזן: נוסח נוסף הוא נוסח מטעם משרד המשפטים, אני מציעה שמשרד המשפטים יציג אותו.

אפרת רוזן: ונוסח מטעם רשות החברות הממשלתיות, שגם יוכלו להציג אותו.

ליאת בן מאיר שלום: בעקבות הדיון הקודם שהתקיים בוועדה, חשבנו שוב על הדברים.

ליאת בן מאיר שלום: אין לנו התנגדות להצעה שעלתה כאן, שככלל, יהיה צורך באישור הוועדה.

ליאת בן מאיר שלום: אנחנו כן סברנו, שראוי שיהיה איזשהו פתרון לטווח קצר, פתרון זמני במקרים דחופים, וזאת בעצם התוספת שאנחנו מציעים, ששר המשפטים, בהסכמת השרים, יהיה רשאי – מקסימום של שישה חודשים - לקבוע חריגים להחלה של החוק.

ליאת בן מאיר שלום: דוגמאות לזה, יכול להיות שבעתיד יעלו מקרים דחופים, או חברה חדשה או חברה שמשנה פעילות, נכנסת לתחום תחרותי, או חברה שמתחילה להתעסק בתחום מסוים, נכנסת לפרויקט רגיש מאוד ביטחונית, או סיבות אחרות.

ליאת בן מאיר שלום: לכן סברנו, שזה איזשהו פתרון ראוי.

ליאת בן מאיר שלום: כמובן שזאת תהיה החרגה לזמן קצר וכל הארכה או החרגה קבועה תהיה באישור הוועדה.

מנחם בן-ששון: אני לא מקבל את זה ואני לא אאשר את זה.

מנחם בן-ששון: אני לא מקבל את הבעת אי האמון של משרד המשפטים בעבודת הוועדה.

מנחם בן-ששון: אם יש לי ניסיון זה ניסיון גרוע, שמשרד המשפטים שוכח הוראות שעה עד לרגע שאחרי האחרון ולא מביא אותן – אני מבקש שזה יהיה לפרוטוקול – אם את צריכה לדווח על כך במשרד, אז תגידי את זה.

מנחם בן-ששון: היו לנו כמה וכמה בקשות של משרד המשפטים לחקיקת חוקים שהגיעו בצורה לא נאותה, החזרנו למשרד, התחלנו את הדיון בהם ולא קיבלנו תשובות.

מנחם בן-ששון: אני לא זוכר מקרה שבו משרד המשפטים הביא לנו – אני יכול להעיד על עצמי בשנה האחרונה, אני מניח שחבר הכנסת מיכאל איתן, ביושבו כיושב ראש הוועדה יכול להעיד עדויות רבות משלי – אני לא זוכר מקרה שבו משרד המשפטים ביקש דבר דחוף ולא קיבל אותו בזמן מיידי.

מנחם בן-ששון: לכן, אני מוחה על התוספת.

מנחם בן-ששון: גם קראתי את הפרוטוקול בפעם הקודמת ואני לא אאשר את ההצעה בצורה הזאת.

מנחם בן-ששון: רשות החברות, בבקשה.

גיא חיון: לדעתנו, אנחנו רוצים להוריד: באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.

גיא חיון: בחוק החברות הממשלתיות, מי שאחראי על תחולה או בעצם על פטור, הם השרים הממנים, שר האוצר וגם שר המשפטים.

גיא חיון: לדעתנו, להוסיף עוד מנגנון נוסף של ועדת החוקה חוק ומשפט, זה פשוט יסרבל את זה, יאריך את קבלת האישור - - -

מנחם בן-ששון: אתה מכיר את ועדת החוקה חוק ומשפט?

גיא חיון: כן.

מנחם בן-ששון: היא ודאי יעילה מאוד, היא ועדה שקוראת את הדברים לעומק, כשאתה בא לוועדה אתה לא בא בשביל היעילות, אתה בא כדי שיהיה פיקוח של הציבור.

גיא חיון: נכון, וחשבנו אולי לצורך העניין שתהיה איזה שהיא הודעה לוועדה.

מנחם בן-ששון: יכול להיות - - -

מיכאל איתן: אני לא מבין, יש מלחמה בין ישראל לסוריה ורשות החברות הממשלתיות הגיעה למסקנה שאם לא יחריגו מייד את החברה להובלת מטענים, הסורים ישלחו צוללות ויפעלו במהירות הבזק, לכן השרים מתכנסים במהירות ואומרים, אנחנו מחריגים את החברה להובלת מטענים?

מיכאל איתן: מה דחוף כל כך, מה הסיפור כאן?

מנחם בן-ששון: אין דחיפות, אין שום סרבול, אני רואה בעיה מהותית.

מנחם בן-ששון: הבעיה ברשות החברות הממשלתיות, שאנחנו מבקשים נתונים מרשות החברות הממשלתיות לגבי ייצוג הולם או לגבי סוגיות כאלה, אנחנו מקבלים נתונים לא מנוכים ולא מנופים.

מנחם בן-ששון: אנחנו לקוח תובעני עם סטנדרטים לא נמוכים, שוב, אני מאשים בזה את ראשי הוועדה שקדמו לי, אני נכנסתי לנעליהם הגדולות ואני מנסה לעמוד בסטנדרטים הללו.

מנחם בן-ששון: אין דרך שהציבור יפקח עליכם, אתן חברות ממשלתיות שברובן לא עוסקות בעניינים כלכליים, כפי שהראה הפרוטוקול של הדיון הקודם.

מנחם בן-ששון: לכן חברי הוועדה, אני מציע לא לקבל את התוספת הזאת.

מנחם בן-ששון: אני מבקש לעבור להצבעה.

ליאת בן מאיר שלום: אם הצעתנו לא מתקבלת, אני חושבת שההצעה של הייעוץ המשפטי ראויה, שלא יהיה סרבול נוסף ודי בהתייעצות עם השרים.

אפרת רוזן: או בכלל לא להכניס אותם: שקבע שר המשפטים באישור הוועדה.

אפרת רוזן: יהיה: שקבע שר המשפטים באישור ועדת החוקה.

אפרת רוזן: אני אקריא את הנוסח: בחוק חופש המידע, התשנ"ח-1998, בסעיף 2, בהגדרה "רשות ציבורית", בפסקה (9), במקום "שקבע שר המשפטים, בהסכמת השרים כהגדרתם בחוק האמור" יבוא "למעט חברות שקבע שר המשפטים, באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת".

אפרת רוזן: סעיף התחולה של החוק נקבע כשנה מיום פרסומו.

אפרת רוזן: אני חושבת שזה זמן סביר לאור העובדה שהם הצליחו להביא לנו רשימה של חברות, להחריג אותן מתחולת החוק.

מנחם בן-ששון: חברי הכנסת, אני מבקש להצביע, מי בעד ומי נגד.

מנחם בן-ששון: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה.

מנחם בן-ששון: הנוסח אושר וההצעה התקבלה.

מנחם בן-ששון: אני אומר את הדברים למורת רוח רבה.

אפרת רוזן: דווקא בתחום חופש המידע יש לנו ניסיון טוב עם הפעילות של משרד המשפטים.

מנחם בן-ששון: דווקא בתחום חופש המידע או בעצם הגנת הפרטיות, הדוח האחרון שקיבלתי הוא דוח שאינו מספק, הוא דוח לא טוב.

מנחם בן-ששון: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.