ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 266, 2007-07-18 10:00

משה שרוני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת עבודה הרווחה והבריאות.

משה שרוני: הנושא היום, הצעה לסדר היום (דיון מהיר): החלטת משרדי הרווחה והתמ"ת לסגור את המשפחתונים בטייבה של החבר אחמד טיבי, והצעה לסדר היום (דיון מהיר): סכנת סגירה לעשרות משפחתונים בעיר סחנין של החבר חנא סוויד.

חנא סוייד: בוקר טוב אדוני היושב ראש קהל נכבד, חברי הכנסת כמובן.

חנא סוייד: אני ביקשתי לקיים את הדיון הזה לאחר שהגיעו אליי ידיעות מסח'נין, מהעיר סח'נין של מטפלות, של מנהלות משפחתונים שמתפתחות, הן צופות בעיות בקיום המשפחתונים שלהם או בהמשך הפעילות שלהן בעתיד.

חנא סוייד: לאחר מספר שיחות עם המנהלות ועם גופים ואנשים רלוונטיים אחרים להפעלת שירותי הרווחה בכלל והמשפחתונים בפרט בעיר סח'נין אני מתרכז בעיר סח'נין אני החלטתי לבקש את הדיון הזה מאחר ואני הבנתי שבאמת קיימת סכנה לעתיד המשפחתונים בסח'נין ואני אפרט.

חנא סוייד: אני זוכר לפני כ- 10, 12, או 15 שנים, כשהוחל בפתיחת משפחתונים ביישובים הערביים.

חנא סוייד: אני הייתי אז ראש רשות מקומית, ואחד הראשונים שפתחו משפחתונים ביישובים הערביים.

חנא סוייד: העניין היה כרוך בהרבה מאמץ עם המטפלות ועם הבחורות הגברות שהיו אחראיות לפתיחת המשפחתונים.

חנא סוייד: הן היו חייבות לעבור השתלמויות ולסדר את הבית שלהן בהתאם וזה היה כרוך באמת במאמץ רב.

חנא סוייד: היום לאחר שהתבססו קיימת סכנה לגבי העתיד שלהן ולגבי המשך המפעל הזה, הקטן אבל המכובד שהן עשו והבעיות האלו הניצבות היום הן כתוצאה ממדיניות של משרד התמ"ת, של משרד הרווחה, אני לא יודע בדיוק אולי זו אחת הכוונות של קיום הדיון הזה.

חנא סוייד: מה מקור הסכנה הזה של הפרטה של פתיחת השירות שהוא מאוד שייך לעניין של הרווחה לעניין של תחרות כלכלית, של מיזמים כלכליים והמטפלות האלו שבנו את העסק הקטן הזה והשקיעו בו כל כך הרבה הן עכשיו ניצבות בפני סכנה שהכל ייסגר והכל ילך.

חנא סוייד: יש מספר טענות שאני בדקתי אותן, טענות שהרשויות המקומיות שמקבלות את התשלום מהמשרדים השונים או מהמשלמים השונים בעד הטיפול בילדים לא מגיעים.

חנא סוייד: התשלומים האלו לא מגיעים למטפלות.

חנא סוייד: אני בדקתי בסח'נין והמטפלות האלו בעצם קיבלו את הכסף ישירות אליהן.

חנא סוייד: וזה היה בסדר גמור.

חנא סוייד: הן קיבלו את הכסף ישירות אליהן וההסדר הזה הוא מצוין.

חנא סוייד: והוא טוב.

משה שרוני: הייתה סיבה לכך, בגלל שראשי הרשויות לא שילמו למטפלות.

חנא סוייד: זה בסדר גמור, זה סידור טוב שכדאי להמשיך איתו, אבל אי אפשר לטעון באותה נשימה שבעצם יש סכנה שהרשויות לא יעבירו את הכסף.

חנא סוייד: הרי הכסף עובר והמטפלות מרוצות מזה אז איזה מן טענה זו שהיא בכלל לא קשורה והיא לא רלוונטית והיא לא נכונה פשוט מאוד.

חנא סוייד: אני חושב שהעניין של הפרטה עלול לפגוע בכל השירות הזה.

חנא סוייד: אני חושב שהתוכנית הזו של להפריט את השירות של המשפחתונים נעשה ללא דיון ציבורי מספיק.

חנא סוייד: אני חושב שזה פותח, זה מהווה וזה יכול להוות פתח לפורענות בתחום שהוא עובד בסדר, שהוא מסתדר טוב.

חנא סוייד: זה אמור גם להוציא מחוץ לתמונה, את הרשות המקומית שהוא הגוף הסוברני והאחראי על המצב הסוציו-אקונומי של היישוב.

חנא סוייד: זה דבר שלא יעשה כי בסופו של דבר מי שמחויב לספק את השירות זו הרשות המקומית או מי שמתחשבנים אותו או מי שמאשימים אותו בגלל המצב הקשה ביישוב זה גם הרשות המקומית.

חנא סוייד: אי אפשר ליצור מצב כזה שהרשות המקומית היא אאוט סיידר והיא לא שחקן בכלל בכל העניין הזה ונותנים את זה לזכיינים פרטיים.

חנא סוייד: משמע, בעלי ממון, בעלי כסף שיש להם אפשרות לפתוח מעון ולהציע כל מיני יתרונות וכל מיני שירותים נוספים לאוכלוסייה.

חנא סוייד: בנוסף לכך האפשרות של פיקוח אובייקטיבי על הפעילות של המשפחתונים נופלת והיא לא תהיה אפקטיבית בכלל אם אנחנו מדברים על זכיינים.

חנא סוייד: זכיינים שהם מפעילים גם רכזות ורכזות משפחתונים.

חנא סוייד: זאת אומרת הם מקבלים והם משלמים.

חנא סוייד: הם מקיימים את השירות והם מפקחים עליו.

חנא סוייד: זה לא יכול להיות.

חנא סוייד: זה דבר שלא יעשה.

חנא סוייד: אי אפשר לחשוב על מערכת שתפעל באופן אובייקטיבי ותקין אם היא גם מפעילה את השירות והיא גם מפקחת על עצמה.

חנא סוייד: זה ניגוד אינטרסים שאי אפשר לקבל אותו.

חנא סוייד: לכן אדוני היושב ראש, בשורה התחתונה, אני מבקש כתוצאה מהדיון הזה שאנחנו נצא בקריאה, אנחנו נצא בהמלצה להשאיר את המצב כפי שהוא, לשמור על המשפחתונים שהוקמו בעמל ובזיעה על ידי הרשויות המקומיות ועל ידי המטפלות עצמן, להבטיח את הגעת התשלומים אליהן בדרך זו או אחרת ולשמור את המצב הקיים.

חנא סוייד: אנחנו לא מעוניינים ולא רוצים בהפרטה הזו.

אחמד טיבי: תודה רבה אדוני היושב ראש, רבותיי חבר הכנסת האורחים.

אחמד טיבי: אני הגשתי בקשה לדיון מהיר על ההחלטה כבר שכבר התקבלה לסגור 24 משפחתונים בעיר שלי בעיר טייבה.

אחמד טיבי: אני חושב שזו החלטה חסרת תקדים בחומרתה, בטייבה יש 4,800 ילדים עד גיל 4, יש 24 משפחתונים בהם 120 ילדים בערך, מתוכם 95 ילדים בסיכון.

אחמד טיבי: בעקבות החלטה זאת, באו אליי המטפלות המדריכות ולא האמנתי שהרקע מאחורי ההחלטה לסגור את המשפחתונים האלה, הוא כביכול סכסוך בין יושב ראש האגף לרכזת המשפחתונים בעירייה, שנמצאת פה.

אחמד טיבי: ממתי סכסוך אמור להביא להחלטה של משרד ממשלתי לסגור 24 משפחתונים?

אחמד טיבי: זה חיסול מאוד לא ממוקד של שירות סוציאלי שנותן שירות לעשות ילדים רובים ילדים בסיכון.

אחמד טיבי: לכן אדוני, אנחנו צריכים לצאת מכאן בקריאה לבטל את ההחלטה לסגור את המשפחתונים בעיר טייבה, שהיא החלטה לא סבירה בעליל ולטפל בשורשי הבעיה הן בטייבה הן בסח'נין והן במקומות אחרים.

אחמד טיבי: מה שקורה בטייבה וסח'נין, יכול שיקרה במקומות אחרים ישובים יהודים וערבים כאחד.

אחמד טיבי: יש לשואל, לגבי ההפרטה והעברתם לזכיין פרטי, האם זה יביא לשגשוג בתחום?

אחמד טיבי: האם זה יביא לפיקוח יתר?

אחמד טיבי: להרחבת השירות או האם זה יפגע בשירות הקיים?

אחמד טיבי: מה דעתם של אלה שעובדים כיום, נותנים את השירות הזה?

אחמד טיבי: מה דעת המטפלות?

אחמד טיבי: הוויכוח הזה לא התקיים וצריך לצאת עם וקטור של שני הדברים מה התועלת בסופו של דבר שיכולה לבוא מהנושא הזה של ההפרטה.

אחמד טיבי: אבל השורה התחתונה צריכה להיות, אדוני, לבטל את מכתב סגירת 24 משפחתונים בעיר טייבה שהיא החלטה רדיקאלית קיצונית בכל קנה מידה.

ואסל טאהא: אני מודה לחבריי שהעלו את הנושא הזה, שהוא מאוד רגיש.

ואסל טאהא: כמי שהיה ראש רשות בשנות ה- 90, נדרש מאיתנו מאמץ רב עד שקיבלנו אישורים לפתוח משפחתונים ברשויות.

ואסל טאהא: ההפרטה הזאת פוגעת בשירות הסוציאלי הזה בצורה קשה מאוד מפני שהמטפלות בעצמן עובדות לפי הסכם עם הרשות.

ואסל טאהא: את אומרת שבסך הכל הן לא תופסות תקן ולא תופסות משרה, הן לא עול על הרשות לכן אני רואה בהפרטה הזאת כהפרטה על הפרטה, כלומר העסק בעצמו כמעט מופרט.

ואסל טאהא: המטפלות עובדות על פי הסכם עם הרשות ולא על פי תקן ממשלתי, כך שהן לא מוסיפות לגרעון כלל, מה עוד שכאשר הממשלה או המשרדים השונים מעבירים את הכסף בצורה ישירה למטפלות או לגורמים האלה, אז מבחינת המטפלות במשפחתונים אין גירעון או תוספת לגירעון.

ואסל טאהא: ההיפך הוא הנכון, ההפרטה כאן רק פוגעת.

ואסל טאהא: היא פוגעת בשירות הסוציאלי שניתן לאנשים, זאת במקום לעודד נשים לצאת לעבודה .

ואסל טאהא: לקח לנו זמן והרבה מאמץ, עד שהסמכנו בחורות מטפלות, שיעברו השתלמויות, שיהיו חשופות גם לביקורת של משרד הרווחה ושל התמ"ת ושל כל המשרדים אז באו בדקו בצורה ספציפית כל פריט ופריט בתוך הבית הזה.

ואסל טאהא: אם זה מתאים או לא מתאים.

ואסל טאהא: אחרי שזה מתאים ואחרי שזה התחיל לתת שירות טוב ונאה אז מקבלים החלטה גורפת, החלטה שהיא קשה, פוגעת בכל הילדים שמקבלים את הטיפול.

ואסל טאהא: לכן אני מצטרף לבקשה של חבריי ומבקש לבטל את ההחלטה הגורפת.

תמר אלמוג: אני מנהלת האגף למעונות יום ולמשפחתונים במשרד התמ"ת.

תמר אלמוג: אדוני היושב ראש, אני שמעתי את הדברים ואני רוצה בראשית דבריי לציין ולהדגיש שמדיניות משרד התמ"ת היא חיזוק והרחבת שירות המשפחתונים.

תמר אלמוג: ההוכחה לכך, שבהחלטת ממשלה שהתקבלה ביוני 2005, שבה הוחלט להגדיל את תקציבי האגף למעונות יום ב- 150 מיליון שקל, כשאחד היעדים הוא הרחבת השירות לגיל הרך.

תמר אלמוג: בהנהלת המשרד הפנימית, הוחלט לפתח את שירות המשפחתונים, 900 משפחתונים חדשים ורק 6 מעונות במקביל.

תמר אלמוג: זאת אומרת הייתה העדפה מכוונת דווקא לתחום המשפחתונים ולא למעונות ולא בכדי כי אנחנו רואים ביחידת המשפחתון יחידה תעסוקתית מאוד חשובה שנותנת מענה תעסוקתי לאישה שמתפרנסת בעסק קטן שהיא מפתחת בבית שלה ומשם אנחנו ממשיכים.

תמר אלמוג: כל רשות מקומית שמפעילה את השירות הזה חתומה על הסכם מול המשרד וסעיפי ההסכם אומרים איזה שירות מחויבת אותה רשות מקומית לספק למשרד.

תמר אלמוג: זה שירותי הפיקוח, הבקרה, הליווי המקצועי של המטפלות וכולי.

תמר אלמוג: וגם העברת כספי הסבסוד שהמדינה מעבירה הן בגין ילדי נשים עובדות שמשרד התמ"ת מעביר והן בגין ילדים בסיכון שמשרד הרווחה מעביר מידי חודש בחודשו להעביר אותו למטפלות.

תמר אלמוג: הסכנה שעליה הצביעו חברי הכנסת כאן, סכנת הקריסה של המשפחתונים, התחילה בקריסת הרשויות לא מאיזו שהיא החלטה שהמשרד החליט.

תמר אלמוג: לפני 4 שנים זומנו יחד עם נציגי משרד הרווחה לדיון בוועדה לזכויות הילד ושם היה דיון מאוד סוער איך זה יתכן שמאות מטפלות משפחתונים חודש בחודשו לא מקבלות מזה חודשים רבים את הכספים שמשרד התמ"ת ומשרד הרווחה מעבירים לרשויות וישבנו על המדוכה ולא ידענו מה לעשות ואז החלטנו כדי לא ליצור משבר אמיתי ולסגור את המערכת הזו, למצוא איזה שהוא תחליף זמני להעברת הכספים האלה.

תמר אלמוג: גם משרד הרווחה וגם אנחנו התחלנו בתשלום ישיר לאותן מטפלות.

תמר אלמוג: היום אנחנו משלמים למעל 800 מטפלות באופן ישיר.

תמר אלמוג: זה משהו שהוא מינהלתית לא תקין כי יש פה איזו שהיא מעין התקשרות בין המשרד לבין מטפלת פרטית.

תמר אלמוג: אני צריכה לחתום הסכם עם אותו אדם שאני מעבירה לו כסף ובמקום שאני אעשה העברות כספיות ל- 60 רשויות אני מוצאת את עצמי מעבירה כספים ל- 600, 700, 800, 900 מטפלות והמספר שלהן רק הולך ועולה כי היום יש 2,300 מטפלות ומחר הם ההרחבה יהיו עוד 900 אז אני לא יודעת איפה יהיו ה- 900 שיקרסו ולא נוכל לעמוד.

תמר אלמוג: הוחלט, וזאת גם דרישה של חשבות המשרד והחשב הכללי, שההסדר הזה יהיה זמני.

תמר אלמוג: ההסדר הזה יהיה זמני עד שאנחנו נעשה איזה שהוא הליך שיתקן את העסק הזה ויסדיר אותו.

תמר אלמוג: אנחנו לא מדברים על הפרטה מכוונת וגורפת.

תמר אלמוג: נושא ההפרטה הוא ברירת מחדל.

תמר אלמוג: מה זה אומר?

תמר אלמוג: רשות מקומית שלא מסוגלת להעביר את הכספים למטפלות וזה אחד הדברים שיוצר משבר מיידי, מטפלת לא מקבלת כסף היא נמצאת בבעיה קשה.

משה שרוני: אבל בטייבה יש עכשיו ועדה קרואה.

תמר אלמוג: לא רק בטייבה.

תמר אלמוג: אני מדברת עכשיו באופן כללי.

תמר אלמוג: אדוני אני מיד אתייחס לטייבה, אני מדברת על הכללי.

תמר אלמוג: אז מה נוצר?

תמר אלמוג: נוצר מצב שאנחנו בברירת מחדל.

תמר אלמוג: אם רשות לא מסוגלת לשלם למטפלות ונוצר משבר קשה, אנחנו צריכים לבוא ולהגיד 'הרשות מפרה את ההסכם שחתומים איתנו אז אנחנו מפסיקים את ההתקשרות איתה וסוגרים את השירות'.

תמר אלמוג: האפשרות האחרת היא, לבוא ולהגיד 'הרשות תפסיק להפעיל את השירות הזה, ובמקומה יפעיל אותו זכיין שייבחר במכרז'.

תמר אלמוג: הזכיין הזה לא ילך לפעול באיזה שהוא חלל ריק, הוא יפעל יחד עם הרשות, ההסכם שחתומים אנחנו היום עם הרשות זה הסכם דומה שהזכיין יחתום עליו.

תמר אלמוג: אנחנו היום מפקחים על השירות שהרשות נותנת אז אנחנו מחר נפקח גם על השירות שהזכיין ייתן וזו ברירת מחדל.

תמר אלמוג: זה לא משהו מכוון להפרטה.

תמר אלמוג: ההוכחה לכך.

משה שרוני: סליחה, אתם מציעים להוציא את הרשות מהנושא הזה בכלל?

תמר אלמוג: לא.

תמר אלמוג: אנחנו פרסמנו מכרז, ובאחד הסעיפים במסמך כתוב, "..

תמר אלמוג: יובהר שמדיניות המשרד הינה לתת עדיפות להרחבת השירות במסגרת הרשויות המקומיות בכפוף להסכמתן להמשיך לפעול במתכונת ההתקשרות שלנו עם המשרד ובכפוף להחלטת המשרד בדבר עמידת הרשות המקומית בדבר הסטנדרטים..".

אחמד טיבי: יש שם סעיף שמדבר על ותק במימון 50 מוסדות?

תמר אלמוג: בתנאי הסף של הזכיין?

תמר אלמוג: כן.

אחמד טיבי: אין עמותה ערבית.

חנא סוייד: הייתה רשות מקומית שגם פנתה אליכם.

תמר אלמוג: אנחנו עוד לא קיבלנו הצעות.

תמר אלמוג: אנחנו ניראה, אם יווצר מצב שאנחנו - - -

אחמד טיבי: כשאתם אומרים ניהול 50, זה מוסד גדול זו לא עמותה ערבית.

תמר אלמוג: מה שקורה במכרזים, אם אנחנו מפרסמים מכרז ולא מסוגלים לקבל מהמציעים את ההצעות, אנחנו מתקנים את המכרז ומפרסמים אותו שוב.

חנא סוייד: האם הייתה רשות ערבית שפנתה אליכם, ואמרה לכם 'אנחנו רוצים לזרוק את העניין, אנחנו לא רוצים להתעסק עם הדבר הזה?

חנא סוייד: ' כי זה מה שאת אמרת עכשיו.

חנא סוייד: אלו התנאים, אם הרשות המקומית אומרת שהיא לא מעוניינת, אותה רשות שפנתה - - -

תמר אלמוג: לא, אנחנו עכשיו בתהליך.

חנא סוייד: לא.

חנא סוייד: זה כפוי, אל תזרקו את זה על הרשויות ותגידו שכביכול הרשויות מבקשות.

תמר אלמוג: לא.

תמר אלמוג: קודם כל, יש גם כאלה.

חנא סוייד: יש לי עוד שאלה.

חנא סוייד: מבחינה מקצועית, הבנתי מדברייך שאת מעדיפה דווקא את המסגרת של משפחתונים על המעונות.

חנא סוייד: זה מה שאני הבנתי.

תמר אלמוג: זה לא שאני מעדיפה, זו המדיניות של משרד התמ"ת.

חנא סוייד: אם את מעדיפה של השירות של המשפחתונים מצד אחד, ואף רשות מקומית לא פנתה ואמרה שאנחנו רוצים לצאת מהמשחק הזה.

תמר אלמוג: אז לא מוציאים אותה.

חנא סוייד: אתם בונים על מצוקה זמנית של רשות מקומית.

חנא סוייד: עוד חודשיים הרשות המקומית תעמוד על הרגליים ואת תיכנסי לתהליך שהוא בלתי הפיך.

חנא סוייד: אז מה עושים כאן?

חנא סוייד: אז אני הייתי מעדיף ללכת על פתרון כפי שאתם עושים עכשיו, פתרון ביניים, לגשר על תקופה קשה ולא להיכנס להליך שהוא בלתי הפיך כאשר,

תמר אלמוג: אנחנו כבר 4 שנים בפתרון ביניים.

תמר אלמוג: יש חלק מהרשויות שבאמת התייצבו והשירות ימשיך לפעול דרכם.

תמר אלמוג: ב- 1 לספטמבר שנה הבאה, לא הנוכחית, 1 בספטמבר 2008, כשניווכח שרשויות מקומיות מסוימות לא יוכלו לעמוד.

משה שרוני: המכרז הזה הוא רק לגבי טייבה וסח'נין?

תמר אלמוג: לא.

משה שרוני: זה לגבי כלל הארץ?

תמר אלמוג: כלל הארץ.

תמר אלמוג: אני אתן דוגמא למשל ערערה בנגב, נאלצנו להפסיק שם את השירות כי אין טיפול של הרשות, אין פיקוח ואין זה אז אנחנו מחכים לזכיין, כי אפשר לפעול בלי השירות הזה של המשפחתונים.

תמר אלמוג: עכשיו אני אתמקד בטייבה וסח'נין.

משה שרוני: אני לא תופס, אתם רוצים להתנער מאחריות ועושים מכרז זכיין וגמרנו, פשוטו כמשמעו.

תמר אלמוג: לגבי טייבה זה משהו שקרה בלי קשר למדיניות הוצאת ההמכרזים, זה היה אי תפקוד של הרשות.

משה שרוני: אבל יש עכשיו ועדה קרואה.

תמר אלמוג: המשפחתונים האלה, אני חושבת שאנחנו גם אנחנו גם משרד הרווחה פה עשינו הליכה מאוד מאוד לקראת.

תמר אלמוג: אנחנו כל יום שתינו מתפללות שבמשפחתונים שבטייבה לא יקרה שום דבר כי אנחנו אפשרנו למשפחתונים להמשיך להמשיך לפעול עד סוף שנת הלימודים ללא פיקוח, ללא רכז.

תמר אלמוג: אני חושבת שהמחויבות שלי האישית אם בראשון יובטח לנו לשני המשרדים שב- 1.9 תהיה רכזת, שאותה דרך אגב אנחנו ממנים זה לא הרשות מממנת.

תמר אלמוג: מה קורה פה?

תמר אלמוג: אנחנו מממנים לרשות את הרכזת, היא צריכה לפקח על המשפחתונים אז אנחנו ממשיכים לשלם לרשות, הרכזת לא מפקחת על המשפחתונים, אנחנו שתינו לא ישנות טוב בלילה שלא יקרה שם משהו כי יתבעו מיד את שני המשרדים ופה באים אלינו בטענה למה החלטנו שב- 1 לספטמבר לא יפתחו המשפחתונים.

אחמד טיבי: הרכזת לא פיקחה?

תמר אלמוג: בבקשה תשמע מה היא אומרת.

תמר אלמוג: אנחנו לא דיברנו עם סח'נין על שום דבר, לא פנינו אליהם ולא אמרנו להם אתם בהפרטה, הם קשורים למה שקורה בכלל.

נאדיה חילו: תודי שאתם הולכים לפי מדיניות מאוד מתוכננת של להפריט את כל מערך המשפחתונים.

נאדיה חילו: אני אספר לך איפה מקומות הפרטתם ואיך זה נראה היום מעבר לטייבה ולסח'נין אני יודעת איך זה נראה ביפו, אני יודעת עם יצחק קדמן איך זה נראה במקומות אחרים.

נאדיה חילו: אני יודעת שזה כל, תדברו עם דוקטור יצחק קדמן תבקשו את הדו"ח שלו.

נאדיה חילו: ותראי איזה עוולות חברתיות ואיזה מצוקה הילדים האלה נמצאים.

תמר אלמוג: לא הפרטנו גברתי.

תמר אלמוג: עיריית תל אביב אחראית על תל אביב יפו.

משה שרוני: רק שנייה רבותיי.

משה שרוני: גמרת גברתי?

תמר אלמוג: אני מבקשת רק להוסיף מילה לגבי סח'נין אני לא הבנתי למה סח'נין נמצאים בדיון היום, אנחנו לא פנינו לסח'נין, לא אמרנו לסח'נין שאתם הולכים להיות מופרטים.

תמר אלמוג: אנחנו במהלך שנת הלימודים הקרובה נבחן את הרשויות הבעייתיות שהיום נמצאות בתשלום ישיר ולא מסוגלות להעביר תשלומים למטפלות ביניהן גם סח'נין, אנחנו גם שלחנו מכתב לכל הרשויות האלה בתיאום עם השלטון המקומי ונציגי רשויות הרווחה.

תמר אלמוג: מי שאמר פה שאנחנו עושים דברים בלי תיאום זה לא נכון.

תמר אלמוג: יש פרוטוקולים, יש אנשים שהשתתפו בדיון, המכתב שיצא לרשויות חתום עליו יעקב אגמון ופיני קבלו מהשלטון המקומי.

סלוה מסארנה: אני רכזת משפחתונים בטייבה ולמען הפרוטוקול גם כי המצב שנוצר והגענו אליו בגלל שאני גם יו"ר ועד העובדים שם ואני יועצת לקידום מעמד האישה, מנהלת המחלקה לקידום מעמד האישה.

סלוה מסארנה: איפה שתמצא בעיות תמצא אותי, איפה שתמצא אותי תמצא בעיות.

סלוה מסארנה: זה ככה ואני גאה בעצמי.

סלוה מסארנה: אני גאה בעצמי כי אני לא מוכנה לשתוק ואני לא מוכנה להגיע.

סלוה מסארנה: שתקתי שנה שלמה עם המשרד כי נתתי למאבק הזה שהתנהל בין המשרד, הרשות ומנהל המחלקה כי אני כמו בונקר הייתי באמצע מכל הכיוונים אם זה פוליטית ואם מרשלנות מקצועית של המשרד.

סלוה מסארנה: אני ברוך השם מאוד גאה בעצמי שאני חזקה.

סלוה מסארנה: כולם הולכת ואני נשארת ואני משמיעה את הקול שלי.

סלוה מסארנה: אם משהו יתבע אתכם בסוף זה אנחנו.

סלוה מסארנה: על רשלנות מקצועית ואני מבטיחה לכם, לענייננו אני חושבת שאולי קיבלתם מכתב כבר מעורך דין בשם המטפלות.

סלוה מסארנה: אנחנו נתבע על רשלנות מקצועית של משרד התמ"ת והרווחה.

סלוה מסארנה: חבל שעדנה גרוס לא כאן נמצאת, אני מאוד מכבדת אותה והיא מבינה טוב מאוד איך מחלקת הרווחה מתפקדת בטייבה.

סלוה מסארנה: מחלקת הרווחה לידיעת

סלוה מסארנה: כם כבר מזמן, גם כשהיה חיים בוזנר והוא כבר פרש, קבעו ששם התפקוד הוא מאוד לקוי, המחלקה הכי בעייתית בטייבה בגלל המנהל, בגלל שהמדיניות המסוימת בין העובדים וקבעו שצריך שם יועץ ארגוני, התחלפו כמה ועדיין צריך שם יועץ ארגוני.

סלוה מסארנה: המשפחתונים בטייבה מקבלים תקציב ישר לחשבון שלהם וזה אחרי מאבק שלהם ושתדעי לך מי שעמד מול ראש העיר בזמנו שהיה, חתם על מכתב שהוא מסכים שיעבור דרך החשבונות שלהם באותו יום חזר בו.

סלוה מסארנה: אני קיבלתי איומים בבית, קיבלתי איומים מאח שלו על שריפת הבית על ירי עליי ובכל זאת אתן יודעות, עמדתי בזה ואמרתי עם אהובה קרוקבר בשיחות איתה בסופו של דבר הבאתי לכך שהמטפלות יקבלו כסף דרך המשרד כי אז ניצלו אותן 20 ו- 30% שויתרו על שכרן למען תושבים שעשו קיזוזים בארנונה, שנים לא קיבלו.

סלוה מסארנה: והובלנו את המצב שיתרומם ופרויקט שמתפתח טוב מאוד.

סלוה מסארנה: היו לנו 16 משפחתונים, עברנו ל- 25, הגדלתי.

ואסל טאהא: יש לי שאלה, הגדילו מ- 16 ל- 25 בגלל שאתם הצלחתם?

סלוה מסארנה: כן, וזה בכל התהליך הזה.

סלוה מסארנה: אני שלחתי אנשים ללמוד דרך מרכז השיקום בטירה, לידיעתך גם אצלנו סגרו, ראש העיר הקודם סגר את הגנים טרום חובה מגיל 4 ומעלה אנחנו פתחנו פרטי כי מנהל המחלקה לקידום מעמד האישה והמשפחה מכירה ומלווה את כל התהליך, פתחנו אפילו פרטי כדי שניתן מענה לילדים האלה, והגענו למשפחתונים.

סלוה מסארנה: בשנת 2005 גברת רחל פידל שהייתי רוצה לראות אותה כאן, קיבלה משפחתון, אשתו של מנהל המחלקה מקבלת משפחתון.

סלוה מסארנה: אני זוכרת את הישיבה הזאת, באותו יום גם קיבלנו עוד 9 מטפלות.

סלוה מסארנה: אני ראיינו 15, זה היה יום חג שלנו בכל זאת באנו.

סלוה מסארנה: וראיינו כי מאוד היה לנו חשוב להרחיב את המשפחתונים.

סלוה מסארנה: הם העסיקו את אשתו, הוא יצא מהישיבה, הייתה שם סגנית שלו, אני עדיין הייתי חדשה בתוך המערכת הזאת שאני עוד לא יודעת ועלי לציין שאני לא מטייבה.

סלוה מסארנה: נכון שאני נשואה 22 שנים וגרה שם 12 שנים אבל עדיין אני לא מכירה את כל הדינמיקה שם.

סלוה מסארנה: אמרה לי במפורש זו תהיה אחריות אישית שלך.

סלוה מסארנה: אמרתי אני יודעת אני אעמוד באחריות, יש בעיה אני אדווח.

סלוה מסארנה: הרי אני הקשר ביניהם ובין העירייה.

סלוה מסארנה: הסיפור כולו התחיל בעקבות בעיות של בחירת ראש עיר חדש, ושינוי פוליטי באפריל 2006 כאשר התמ"ת עבר לדרך חברת מל"ל.

סלוה מסארנה: ידוע אצלנו ואני לא אכנס לזה, זה כל תיק זה זה חלקו, לקט מבעיות במחלקת הרווחה.

סלוה מסארנה: לא משנה, את העבודה עשיתי כפול, הגעתי למשרד של רחל פידל דיברנו והעלאתי את ההתלבטויות.

סלוה מסארנה: הודעתי לה שהוא מבקש ממני לזייף פיקטיבית אצל אשתו ילדים, לפתוח תיקים ויש לו הועדות של רווחה שמוכיח שהוא ביקש שאני אשאיר ילד שהוא עזב והוא אחרי הריב איתו ועירב שם מערך פוליטי שלם נגדי כי אני לא בחרתי בהם ואני אומרת ואני גאה בזה ויודעים שם והלך ועשה עזיבה לילד אחרי שפחד אחרי שהתחילו התכתבויות.

סלוה מסארנה: אני לא כופפתי ראש, אמרתי אני אלחם.

סלוה מסארנה: מכאן התחילו כל הבעיות והלאה הם אומרים שזאת בעיית תפקוד של הרשות.

סלוה מסארנה: יש לי כאן את מה שהצלחתי לאסוף, חומר של התכתבויות של ראש העיר, נכון שהוא לא מכיר אבל הוא מכיר מי מנהל המחלקה שחזר בו.

סלוה מסארנה: התחיל להתכתב אתכם, הוא ראה פתרון לבעיית המשפחתונים בטייבה לבעיית ניגוד האינטרסים, כתב להם במכתבים שכאן מונחים ושלחתי שאני לפי החוזה בין התמ"ת והמועצה העירייה אז אפשר להעביר את המשפחתונים לפיקוח מחלקת חינוך ודרך אגב זו לא טעות ורד, בג'לג'וליה לידנו המשפחתונים דרך מחלקת החינוך והקב"סים עובדת חצי משרה חינוך חצי משרה רכזת משפחתונים.

סלוה מסארנה: לידיעתך אם אתם לא יודעים זה לא בגלל טעות אז אל תכתבו לנו במכתבים שאתם אומרת בגלל טעות נסכים בסופו של דבר, זו לא טעות.

סלוה מסארנה: הוא מצא פתרון למסכת התעללות ברכזת ואני גאה שזה לא היה עניין פוליטי של קרוב משפחה של בעלי שהוא אמר לי לא בחרת בי והכל פוליטיקה בהתחלה אבל אני אומרת לך אני גאה שיש לי תמיכה ציבורית מהם, מההורים, מכל חברי המועצה שלא הכירו אותי קודם, כי כולם התלכדו ובאו להפגין, מה שעשיתם לנו בטייבה יצא טוב מרע.

סלוה מסארנה: כולם באו והפגינו מול העירייה ובתוך העירייה, ואמרו אתם תשבו ותשמעו אותנו.

סלוה מסארנה: אנחנו התנהלנו לאורך כל הדרך בצורה הכי יעילה שאפשר למרות שאני ישראל 29 חודשים לא קיבלתי משכורת.

סלוה מסארנה: 29 חודשים וכשהעלאת את הנקודה בפני רחל פידל היא אמרה לי איך את מתפקדת בזה.

סלוה מסארנה: אמרתי אני יכול להיות שזה פוגע אם הייתי רוצה לוותר יותר במשפחתונים זה פוגע ברצון שלי לוותר עוד יותר כי אני לא יכולה לשלם דלק וללכת.

סלוה מסארנה: אנחנו מקיימים מפגשים כל שבועיים מ- 8 עד 11 בלילה.

סלוה מסארנה: אף אחד לא משלם כי אלה השעות שאנחנו יכולים למצוא לבד.

סלוה מסארנה: ולגברת ורד שאני זה רק פעם ראשונה שאני נפגשת אותך, אני תוהה גם באחד המכתבים שאת כותבת לראש העיר על סגירת משפחתונים ואת אומרת מכתב מתאריך 19 לדצמבר ומכתב מתאריך 8 בפברואר שהוא לא ענה לך.

סלוה מסארנה: תדעי לך שגם היינו בשביתות ולמרות השביתות כל הזמן עבדנו והתארגנו, אני יו"ר ועד קיבלתי נזיפה מעובדים, שאני אפילו את החינוך מאחד שם השבתי חלקית ומשפחתונים המשכתי לפעול ואני המשכתי לקבל אותם ולעשות מפגשים.

סלוה מסארנה: וככה זה דבר שהשתמשו נגדי בעירייה.

סלוה מסארנה: שאני משביתה להם.

סלוה מסארנה: במכתב של 8 לפברואר 2007, שלא קיבלנו, ורד, אמרו לי מה המכתב הזה.

סלוה מסארנה: זו תלונה ממטפלת נועה מסרייה שהילד ששבת אצלה בספטמבר ודרך אגב זה היה אחרי ספטמבר רק דווח על ההורדות שלו בינואר.

סלוה מסארנה: מי כמוך שהיית פעם מנהלת לשכה והרי יודע שטופסי הרווחה וועדות הרווחה באחריות מחלקת הרווחה ופקיד זכאות ומנהל המחלקה.

סלוה מסארנה: אני ילדה אבודה אז מה את מתלוננת עליי?

סלוה מסארנה: דבר שני, שלושה מכתבים מראש העיר שהוא נוזף במנהל המחלקה שהוא מטרפד את ההועדות לא רוצה אמר להם תחתמו על מכתב שסלוה רכזת לא טובה מחר אני מכין לכם את ההודעות.

סלוה מסארנה: הוא לקח אותם הביתה והיו תלונות והכל במכתבים.

נאדיה חילו: אני רוצה לשאול את אדוני, יש לנו נשים חזקות אצלנו.

נאדיה חילו: אני חושבת שמה שסלוה, אני מכירה את המפעל הזה של המשפחתונים, אני גם מגיעה מהתחום, אני גם יודעת את הכיוונים הכלליים של ההפרטות למיניהן שלפעמים גם בלי סיבה.

נאדיה חילו: אני גם יודעת מה המצב שלה פה ושם של הילדים וההידרדרות של המערך הזה, אני מאוד מאמינה בו, לנו גם יש 40 משפחתונים ביפו, שזה פתרון גם לילדים, גם לנשים עובדות שיצאו לעבוד.

נאדיה חילו: אני רוצה בזה איזה הישג מערכתי כולל לא רק לילדים.

נאדיה חילו: יש פה אימפקט מאוד גדול במיוחד במגזר הערבי שאנחנו רוצים לעודד נשים שתצאנה לעבודה, זה כל אישה ששמה את הילד זה פוטנציאל עבודה.

נאדיה חילו: זה גם נשים שעובדות בבית, כלומר זה 20 רכזות ועוד אנשים.

נאדיה חילו: זה נותן תעסוקה לעוד 50 ולעוד ולעוד ולעוד.

נאדיה חילו: אני הרי השתלשלות העניינים של סלוה מצביעה רק על הדברים השיבושיים הייתי אומרת המאוד קשים ולא על חוסר תפקוד מקצועי ולא על רצון ולא על מערך ונכון יש מציאות קשה בטייבה ובמקומות אחרים אבל זה לא בגלל מציאות כזאת צריך להמשיך ולפגוע.

נאדיה חילו: צריך להתמודד עם אותה מציאות קשה ולמצוא את הפתרונות שמפעל כזה יפה וחיובי שימשיך לתפקד וימשיך לתת פתרונות.

פתחי אבו יונס: קודם כל, אני מברך על הדיון.

פתחי אבו יונס: אני מייצג את השלטון המקומי, אני מנהל אגף הרווחה בעיריית סח'נין ובין היתר ואני רוצה להגיד שהדיון לא חשוב, מאחר ואנחנו מדברים על משרד התמ"ת ואגף הרווחה אלא שאנחנו מדברים על תעסוקתן של הנשים הערביות במדינת ישראל.

פתחי אבו יונס: אנחנו מדברים על האחוז הנמוך ביותר בעולם מבחינת מיקומן של הנשים הערביות במעגל העבודה.

פתחי אבו יונס: אם הכנסת מדברת על בעיות דמוגרפיות ועל תכנון משפחה וכולי, אני חושב שזה הדיון שאנחנו צריכים להתמקד בו.

פתחי אבו יונס: לעניין סח'נין.

פתחי אבו יונס: אני חושב שסח'נין נמצאת במקום אחר, תודה לאל, מטייבה.

פתחי אבו יונס: אני חושב שאין סגירת, אין סיכוי שתהיה סגירת משפחתונים בסח'נין.

פתחי אבו יונס: אני טוען שהמשפחתונים בסח'נין הם מתפקדים ברמה אם לא הכי טובה אלא בין הטובים במדינת ישראל.

פתחי אבו יונס: יש לנו 42 משפחתונים שאנחנו מאוד גאים בהם.

פתחי אבו יונס: אני מדבר על משפחתונים שמתפקדים טוב בין היהודים והערבים כאחד.

פתחי אבו יונס: אני רוצה לדאוג שזה יימשך ככה.

פתחי אבו יונס: אני חושב שהשגשוג שנמצאת בו סח'נין ולא רק סח'נין אלא הרבה מהמשפחתונים במדינת ישראל, הוא פועל יוצא של הסכם שנחתם בינינו השלטון המקומי לבין משרד התמ"ת מלפני שלוש שנים על ידיהם של דינור ועדי אלדר.

פתחי אבו יונס: אני טוען שכל שינוי בהסכם הזה יגרום לזה שאנחנו כשלטון מקומי נתנער מאחריות.

פתחי אבו יונס: כלומר, גם אם אתם רוצים להכניס אותנו להסכם אנחנו לא רוצים להיכנס להסכם.

פתחי אבו יונס: אנחנו לא ניכנס להסכם איך שאתם רוצים.

פתחי אבו יונס: אני מייצג פה את השלטון המקומי ואני אחראי על מה שאני אומר.

פתחי אבו יונס: אני חושב שהיום אחרי שלוש שנים מהתשלום כאשר אנחנו חתמנו על ההסכם והתשלום התבצע באופן ישיר למטפלות קרו שני דברים: אחד, תוספת 50% של מספר משפחתונים במדינת ישראל, דבר שני גידול ושגשוג של איכות הטיפול במשפחתונים וזה אודות עבודה משותפת גם של משרד התמ"ת.

פתחי אבו יונס: אני מעריך מאוד את העבודה שעושה הגברת מנהלת האגף בירושלים, שיושבת איתנו, אני מעריך את עבודתן של המפקחות בשטח גם של פנינה וגם של סוהר שאקור.

פתחי אבו יונס: אני חושב שאנחנו חייבים להמשיך בדרך הזאת כי אין דרך אחרת להצלחה.

פתחי אבו יונס: המכרז שפורסם להפרטת המשפחתונים ואני אתייחס לסעיף 3.11 שמתנה כניסתו של מפעיל בזה שיש לו ניסיון של 3 שנים והפעלת 1,500 ילדים במשפחתונים במשך 3 שנים הוא בעצם מכירת השירות לאחד מבין שלושה גופים או נעמ"ת או ויצ"ו או חברת מתנ"ס ואין אחרת.

פתחי אבו יונס: אני טוען שבמדינת ישראל היום החברה למתנ"סים מפעילה שירותים ומזה שלוש חודשים לא קיבלו שכר.

פתחי אבו יונס: אז למה אתם רוצים לתת את זה למתנ"סים?

פתחי אבו יונס: אני טוען שמשרד התמ"ת בהפרטה שלו גורם לזה שעוד פעם אנחנו נחזור לסחבת של הרשויות המקומיות כאשר לא משלמים שכר אבל הפעם דרך החברה למתנ"סים וחברות פרטיות.

פתחי אבו יונס: תודה.

משה שרוני: כיוון שהדיון לא מיצה את עצמו שהרי לא שמענו את כולם נקיים ישיבה נוספת גם בזמן הפגרה, מיד בזמן הפגרה ובינתיים התמ"ת יבוא בדברים עם הרשות בטייבה ובסח'נין לנסות לפתור את הבעיה בשיתוף פעולה.

משה שרוני: תודה רבה.