ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 312, 2007-07-16 09:00

גלעד ארדן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה כאשר על סדר היום תקנות הבזק (זיכיונות) (הוראת שעה), התשס"ז-2007, בדבר ניכוי הסכומים שהוצאו לצורך הפקה ושידור של חדשות ותכניות מקומיות מהתמלוגים.

גלעד ארדן: בהתאם לסעיף 6כלחוק כפי שתוקן לאחרונה בוועדת הכלכלה בתיקון מספר 35 לחוק נקבע כי למשך שנה אחת ימשיך בעל הרשיון הכללי לשידורי כבלים להפיק ולשדר את החדשות והתוכניות המקומיות.

גלעד ארדן: צריך להזכיר שהחובה הזו הייתה אמורה לפוג ב-31 בדצמבר 2006 וחברי הכנסת גדעון סער ושלי יחימוביץ יזמו הצעת חוק שהאריכה את החובה הזאת עד לתום שנת 2007 ובהצעת החוק נקבע כי לשם מימון ההפקה והשידור יוכל בעל הרשיון לשידורי כבלים לנכות סכום של עד 25.5 מיליון שקלים חדשים מהתמלוגים שהוא משלם למדינה.

גלעד ארדן: כמו כן בתיקון האמור הוסמך שר התקשורת, בהתייעצות עם המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין ובהסכמת שר האוצר וועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע הוראות לעניין ניכוי מהתמלוגים כאמור ובהקשר הזה התכנסנו כאן כולנו הבוקר.

גלעד ארדן: ראוי לומר בהקשר הזה שחברי הכנסת סער ויחימוביץ מקדמים כעת הצעת חוק נוספת שנועדה להאריך את החובה הזאת עד תום 2008 ובעצם הצעת החוק הזאת הועברה בקריאה הטרומית והועברה לוועדת הכלכלה ואנחנו נדון בה בשבועות הקרובים.

גלעד ארדן: אשר על כן מוצעות במסגרת התקנות שמונחות לפנינו הבוקר הוראות לעניין ניכוי הסכומים שהוצאו לצורך הפקה ושידור של חדשות ותוכניות מקומיות מהתמלוגים, ומונחת לפנינו בקשתו שר התקשורת אריאל אטיאס.

גלעד ארדן: יש כאן נציג של משרד התקשורת?

ניר גרסון: אני מהמועצה לשידורי כבלים, אבל אני מקבל משכורת ממשרד התקשורת, כך שאני יכול להעביר מסרים.

גלעד ארדן: אנחנו מקיימים את בקשת השר גם אם הוא באופן אישי או נציגו הישיר לא נמצאים כאן.

גלעד ארדן: נקריא את התקנות, ואם יש מה לומר עליהן, נאמר, ואם לא, ננסה לאשר אותן.

דנה נויפלד: אני אומר כמה מלים על התקנות עצמן.

דנה נויפלד: לפי החוק, הקיזוז הוא רק של מה שהוצא בפועל.

דנה נויפלד: זאת אומרת, הסכום המרבי הוא 25.5 מיליון שקלים אבל זה לא אוטומטית ולכך נועדות התקנות שמפרטות את ההליך, מה מוגש לחשבת משרד התקשורת והליך בדיקת החשבונות.

דנה נויפלד: זאת לא המחאה פתוחה אלא רק מה שמוצא בפועל, כאשר הסכום המרבי הוא 25.5 מיליון שקלים.

גלעד ארדן: נניח שהם מסוגלים לעשות את זה ב-20 מיליון שקלים אבל שווה להם להעמיס מדברים אחרים שהם מוציאים עוד 5.5 מיליון על ההוצאה הזאת כי ממילא זה מנוכה מהתמלוגים שהם צריכים להוציא.

גלעד ארדן: איך אתם יודעים לעשות את ההפרדה הזאת?

דנה נויפלד: לשם כך אני צריכה את חשבת המשרד שתקועה בפקק, כי אני עצמי לא בודקת את החשבונות.

דנה נויפלד: יש להם דרך לבדוק את זה.

ניר גרסון: חשבת המשרד בדרך לכאן ואני לא אוכל להסביר.

ניר גרסון: אני מתנצל.

אתי בנדלר: בדיוק זה היה אחד החששות שהועלו בעת הכנת הצעת החוק.

דנה נויפלד: גם על ידי משרד המשפטים.

אתי בנדלר: לכן הוסמך השר לקבוע בתקנות הוראות כדי שיאפשרו לבדוק שבאמת לא מעמיסים הוצאות שאינן קשורות להפקת החדשות המקומיות ויעמיסו את זה על הסעיף הזה.

ניר גרסון: כפי שנקבע בחוק, נערכה התייעצות בין משרד התקשורת לבין המועצה טרם הותקנו התקנות.

ניר גרסון: תקנות הבזק (זיכיונות) (הוראת שעה), התשס"ז-‏2007.

ניר גרסון: בתוקף סמכותי לפי סעיף 6כ(1), 6לו ו-59 לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר, לאחר התייעצות עם המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין שנתמנתה לפי החוק ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: 1.

ניר גרסון: הגדרות (א) בתקנות אלה - "בעל רשיון" – מי שקיבל לפי פרק ב1 לחוק רשיון כללי לשידורי כבלים כהגדרתו בסעיף 6א לחוק.

ניר גרסון: "הסכום המוכר" – סכום שלא יעלה על 25.5 מיליון שקלים חדשים, שהוציא בעל רשיון לצורך מימון ההפקה והשידור של משדרים כאמור בסעיף 6כ(א) לחוק.

ניר גרסון: "תקנות הזיכיונות" – תקנות הבזק (זיכיונות), התשמ"ח-1987.

ניר גרסון: (ב) מונחים אחרים בתקנות אלה יתפרשו כמשמעותם בתקנות הזיכיונות.

ניר גרסון: 2.

ניר גרסון: הוראת שעה לגבי שנת ‏2007 (א) לגבי תמלוגים לשנת הכספים 2007, רשאי בעל רשיון לנכות מסכום התמלוגים שעליו לשלם לפי תקנה 42 לתקנות הזיכיונות, את הסכום המוכר.

ניר גרסון: ניכוי כאמור ייעשה בהתאם להוראות תקנה זו.

ניר גרסון: (ב) ניכוי סכומים שהוציא בעל רשיון לצורך מימון ההפקה והשידור של משדרים כאמור בסעיף 6כ(א) לחוק, ייעשה אחת לכל רבעון, במועד תשלום התמלוגים לפי תקנה 42(ד) לתקנות הזיכיונות (להלן – הזיכוי).

ניר גרסון: (ג) שלושים ימים לפני מועד הניכוי, ימציא בעל רשיון לחשב משרד התקשורת (להלן – החשב) תחשיב מפורט לעניין הניכוי באותו רבעון, שיצורפו אליו חשבוניות המעידות על ביצוע תשלום.

ניר גרסון: החשב רשאי להורות לבעל רשיון על תיקונים שעליו לערוך בתחשיב שהמציא או על הבהרות או השלמות שעליו למסור, ובעל הרשיון יפעל לפי הוראות כאמור.

ניר גרסון: בעל הרשיון לא יבצע ניכוי, אלא לפי הוראות החשב.

ניר גרסון: לא הורה החשב כאמור, רשאי בעל הרשיון לבצע את הניכוי בהתאם לתחשיב שהמציא.

ניר גרסון: (ד) הסכום המנוכה מדי רבעון לפי תקנה זו, לא יעלה על סכום התמלוגים שמשלם בעל הרשיון באותו רבעון.

ניר גרסון: (ה) בתוך תשעים ימים מתום שנת הכספים 2007, ימציא בעל רשיון לחשב דוח כספי שנתי, מבוקר בידי רואה חשבון, אשר יכלול נתונים לעניין הסכום המוכר, לרבות פירוט מרכיבי ההפקה.

ניר גרסון: הודיע השר כי הסכום שניכה בעל רשיון גבוה מהסכום המוכר, ישיב בעל הרשיון את הסכום שניכה ביתר, במועד תשלום התמלוגים הקרוב.

ניר גרסון: (ו) אין בהוראות תקנה זו כדי לגרוע מהוראות תקנה 49 לתקנות הזיכיונות.

ניר גרסון: על החתום: אריאל אטיאס, שר התקשורת.

גלעד ארדן: אנחנו עכשיו במחצית השנייה.

גלעד ארדן: מה התרחש במחצית הראשונה?

גלעד ארדן: כבר עברנו שני רבעונים.

ניר גרסון: אנחנו יכולים לענות באופן כללי, אבל התשובות שלנו לא יהיו מדויקות.

דוד טל: אם התשובה לא מדויקת, זה לא רציני.

ניר גרסון: אני לא האדם הנכון.

ניר גרסון: אני יכול לתת לכם רק כמידת יכולתי.

ניר גרסון: אתם צודקים.

דוד טל: יש לי כאן הסתייגות מסוימת לגבי סעיף קטן (ג) שם נאמר ש"לא הורה החשב כאמור, רשאי בעל הרשיון לבצע את הניכוי בהתאם לתחשיב שהמציא".

דוד טל: אני לא חושב שזה נכון.

דוד טל: אני צריך כאן את החשב שישמש לי כחותמת.

דוד טל: זאת אומרת, חשב רשלן או חשב שלא מילא את תפקידו, לא עשה זאת, לא הורה כך ולא אחרת, הם ינכו כמו שנראה להם.

דוד טל: אני חושב שבכל מקרה אנחנו צריכים לחייב קטגורית את החשב להורות כך או להורות אחרת.

גלעד ארדן: אתה אומר למחוק את הסעיף הזה.

דוד טל: נכון.

גלעד ארדן: להשאיר את כבעל הרשיון לא יבצע ניכוי אלא לפי הוראות החשב.

דוד טל: נכון, כי אז יש לי את החותמת של החשב ואז אני יכול להיות בטוח שהדברים נעשים כפי שהם צריכים להיעשות.

דוד טל: למה אני צריך לשחרר את החשב מחובה שהוא צריך לעשות אותה?

גלעד ארדן: אלה כספי מדינה.

גלעד ארדן: אני מניח שאם ספק היה מגיש חשבונית לתשלום הכבלים, למרות שהוא ביצע את העבודה, אם החשב שלהם היה בחוץ לארץ, הם היו בינתיים משלמים לספק.

דוד טל: אני סבור שלא זה המצב.

דוד טל: לכן אני חושב שאדוני יסכים אתי שיש מקום להוריד, אלא אם כן יסבירו לנו ויניחו את דעתי שזה בסדר.

אתי בנדלר: אני אנסה.

אתי בנדלר: ברשותך, אני אנסה להסביר את הדברים.

גלעד ארדן: אלה כספי מדינה.

אתי בנדלר: בהקשר הזה אני דווקא רוצה להגן על משרד התקשורת ואעשה זאת ככל שאני אוכל, למרות שלא נדברתי אתם כי הוראות מהסוג הזה מאוד מקובלות, כולל בהתקשרויות בין צדדים, התקשרויות מסחריות.

אתי בנדלר: באופן כללי מטילים על צד להגיש דוחות מסוימים.

אתי בנדלר: אם הדוחות ערוכים בצורה ראויה והכול נראה תקין, לא מחכים לחותמת כי זה בעצם מעכב את הצד שזכאי לתשלום.

אתי בנדלר: בסופו של דבר על הוראת התשלום חותם החשב וגם כאן

אתי בנדלר: אם אנחנו רוצים להכות צד שלישי בהנחה שלא נותנים התייחסות פוזיטיבית בגלל רשלנות - אני מרשה לעצמי לכפור בהנחה הזאת, אבל נניח אפילו שנלך אתה – האם צד שלישי חיצוני למערכת הוא זה שצריך לשלם את מחדלי הרשלנות, אם היא קיימת, של עובד המדינה?

גלעד ארדן: מי אמר שזאת רשלנות?

אתי בנדלר: אני כופרת בהנחה שמדובר ברשלנות, אבל הנחת המוצא של חבר הכנסת טל בשאלה שלו הייתה שאולי מדובר בחשב רשלן שלא בודק את זה כראוי ולכן אין מקום לשחרר אותו מהחובה לתת התייחסות פוזיטיבית, אם הבנתי אותך נכון.

דוד טל: הבנת אותי מצוין.

דוד טל: את אומרת שהכול נראה תקין, אבל אני צריך לוודא.

גלעד ארדן: כתוב שלושים ימים, כלומר, שלושים ימים לפני מועד הניכוי בעל הרשיון ממציא תחשיב מפורט ואז החשב – כתוב – רשאי להורות על תיקונים מסוימים.

גלעד ארדן: אני חושב שהסיפא לא מתייחס למצב שהוא הורה על תיקונים בתוך שלושים ימים ובעל הרשיון עוד לא הגיב, עברו שלושים ימים ואז הוא מנכה.

אתי בנדלר: לא, ודאי שלא.

גלעד ארדן: הכוונה היא שבתוך שלושים יום החשב לא הגיב בגלל לתחשיב.

אתי בנדלר: זה בדיוק המצב.

ניר גרסון: זה עיקרון של דה-רגולציה שבאמת עושה את האיזון הנכון בין החובה של הרשות והכוח שלה לדרוש תיקונים והבהרות לבין הזכות של האזרח או של הגורם הפרטי כאן שלא להיות מעוכב סתם בגלל בירוקרטיה.

ניר גרסון: זה בדיוק האיזון הנכון.

דנה נויפלד: אם תשימו לב לסעיף קטן (ה), זה לא שבזה נגמר העניין.

דנה נויפלד: זאת אומרת, עדיין הבדיקה נעשית בסוף שנת הכספים עם דוח של רואה חשבון שביקר את הדוח הכספי.

דנה נויפלד: זאת אומרת, זה לא מסתיים רק בעניין של שתיקה וזהו.

יוסי לובטון: הכספים מוצאים ולכן כמו שאמרה נציגת משרד המשפטים בסופו של דבר מדובר בסוג של מקדמה.

יוסי לובטון: בסוף השנה נערכת התחשבנות לאור דוח כספי מבוקר על ידי רואה חשבון חיצוני.

יוסי לובטון: לכן אני לא רואה מקום לקבל את ההסתייגות.

יוסי לובטון: אני מבין את הדאגה אבל צריך לזכור שאנחנו מייצרים את החדשות, אנחנו מוציאים את הכסף ודרך אגב, אלה כספים שברובם הם כספים לספק שהוא צד שלישי.

גלעד ארדן: אני מבין שאתם אמורים לעשות את זה בהתנדבות, כי אם זה מול חשבוניות, אתם לא אמורים להרוויח.

גלעד ארדן: מחזירים לכם את ההוצאות.

יוסי לובטון: זאת הייתה מהות הצעת החוק בשנה שעברה.

יוסי לובטון: אנחנו לא מרוויחים על זה כי זה BACK TO BACK.

גבי רוזנברג: רק כדי להקל או להניח את דעתם של חברי הוועדה, בסך הכול מדובר בספק אחד.

גבי רוזנברג: אין כאן איזו פעילות או ביקורת מורכבת ומסובכת.

גבי רוזנברג: יש לקוח אחד וספק אחד וזה מאוד פשוט.

דוד טל: זה לא מניח את דעתי ולו מהסיבה שהיושב-ראש אמר בתחילת הדיון שיכול מאוד להיות שיעמיסו כל מיני חשבוניות כאלה ואחרות.

דוד טל: אדוני לא מניח את דעתי וגם לא גברתי, אפילו שאמרתם שאלה שלושים ימים.

דוד טל: מישהו צריך להתבונן ולבדוק את החשבוניות הללו.

דוד טל: תארו לעצמכם שיביאו להם ערמה של חשבוניות ובין החשבוניות האלה יש כמה חשבוניות נוספות שמעמיסות על המערכת ואף לא עין אחת שזפה את החשבונות האלה, לא בדקה אותם - אפילו שעברו שלושים ימים – ובמדינה שלנו זה קורה - ובסוף היום מנכים את הכסף הזה.

דוד טל: מה פתאום?

דוד טל: למה?

גלעד ארדן: אני מסביר לך למה.

דוד טל: בגלל שאותו פקיד רשלן במשרד התקשורת לא מילא את חובתו?

גלעד ארדן: המדינה החליטה להטיל על בעל הרשיון לכבלים להפיק, וכפי שאמר את זה מר לובטון, ללא רווח.

גלעד ארדן: החלטנו שהם יפיקו עבורנו חדשות מקומיות בלי רווח בנושא.

גלעד ארדן: הוא מגיש את זה כדי שנחזיר את הוצאותיו.

גלעד ארדן: אנחנו לא יכולים לאפשר, בגלל שרירות לב של פקידים.

גלעד ארדן: אנחנו אומרים שיש לחשב שלושים ימים לפחות לעבור על זה.

גלעד ארדן: במידה והחשב חושב שחלק מהדברים הם חורגים, הוא בהחלט יכול לבקש הבהרה ואם עוברים שלושים ימים, אין אישור אוטומטי וזה לא שהוא יכול לנכות.

גלעד ארדן: אנחנו דורשים מהחשב להתחיל הליך בתוך שלושים יום.

דוד טל: אם החשב לא עבר על זה?

דוד טל: הם הגישו אבל הוא לא עבר.

גלעד ארדן: החשב הזה ישלם את המחיר.

דוד טל: אתה ואני נשלם את המחיר.

גלעד ארדן: לא, כי בסוף השנה בכל מקרה יש בדיקה כוללת של כל העניין ואפשר יהיה לתקן ליקויים, וכמו שאמרת, בתקווה שחשב כזה גם לא ימשיך לעבוד באותו מקום.

גלעד ארדן: בגלל זה אי אפשר לפגוע באלו שכן עשו את העבודה בינתיים.

דוד טל: אני חושב שאם אנחנו מורידים את זה כאן, חשב משרד התקשורת ידע שהוא חייב לבדוק את זה.

דוד טל: אין אפשרות כזאת שהוא לא יבדוק את זה ויאשר.

גלעד ארדן: כתוב.

גלעד ארדן: אם הוא לא יבדוק את זה בתוך שלושים ימים, לא יסיים את הבדיקה, יתחיל אותה.

דוד טל: אתה מאפשר לו לא לבדוק את זה.

דוד טל: אני לא רוצה לתת לו את האפשרות לא לבדוק את זה אלא אני רוצה לחייב אותו לבדוק את זה.

גלעד ארדן: איפה ניתנת לו האפשרות לא לבדוק את זה?

דוד טל: כפי שאמרתי.

גלעד ארדן: חשבים לא מוותרים כל כך מהר על כספים.

דוד טל: הם מאוד עמוסים.

דוד טל: יש להם עכשיו את כל החוקים האחרים שנכנסים לגבי הסלולרי ואין להם זמן להתעסק בזוטות.

דוד טל: אני פשוט מציע את השורה האחרונה שהייתה שם, "לא ראה החשב כאמור, רשאי בעל הזיכיון לבצע את הניכוי", לסיים את זה עם פחות שורה וחצי בסעיף (ג), "אלא לפי הוראות החשב", נקודה.

דוד טל: המשמעות כאן היא שהחשב יישא על מצפונו שהוא לא משלם.

גלעד ארדן: זה לא מצפונו.

גלעד ארדן: הם יצטרכו להגיש נגדו תביעת נזיקין.

דוד טל: כאן זה מצפונו וכאן זה לא מצפונו?

דוד טל: בכספי ציבור זה לא מצפונו ובכספי HOT זה כן מצפונו או הפוך?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: אתה הרי לא מניח שלעולמי עד לא יבדוק את זה גורם מדינה, ואם לא – זאת בעיה של המדינה, אז מגיע למדינה לשלם על דברים שהיא לא צריכה לשלם עליהם, אבל אם החברה הזאת שהטלנו עליה הוציאה את הוצאותיה ובגלל רשלנות של פקידי מדינה הם לא מקבלים את כספם, זה מצב שאני לא חושב שאנחנו צריכים לאפשר אותו, בעיקר שבעל הרשיון של הכבלים הוא לא היום כאן ומחר איננו אלא הוא הוציא מיליארדים, הוא עדיין בהפסדים של מיליארדים, הוא ימשיך להפעיל את הכבלים והוא עדיין חייב להמשיך ולשלם תמלוגים.

גלעד ארדן: זאת אומרת, הוא נמצא בידי הרגולטור בסופו של דבר וזה לא שמחר הוא נעלם עם הכסף שהוא ניכה וגמרנו.

גלעד ארדן: אלה יחסים נמשכים שאין שם סיבה להניח או לחשוב שאם ייפסקו במפתיע.

גלעד ארדן: יש לנו את הדרך לאזן את זה במידה ואותו חשב לא עשה את שלו.

גלעד ארדן: מצד שני אנחנו עלולים לגרום להם נזק לתשלומים השוטפים שלהם כאשר בגלל אותו חשב בינתיים לא ישלמו שם משכורות.

גלעד ארדן: בגלל שהוא לא הואיל בטובו בתוך שלושים ימים לעבור על זה, לא יהיה להם כסף לשלם משכורות לכתבים.

דוד טל: אני בטוח שהחשב, אם הוא לא יעביר להם את הכסף, כמו כל אחד מאתנו, הם פשוט לא יניחו לו עד שהוא ייתן להם את האישור המיוחד.

ישראל חסון: למה אנחנו לא עושים את אותו הדבר במס הכנסה?

ישראל חסון: למה אנחנו צריכים לומר לאזרח הפרטי שאנחנו מתגלגלים על הכסף שלו ואחרי כן נחזיר לו אותו?

קריאה: אתה לוקח ממנו מקדמות.

ישראל חסון: אתה לוקח ממנו מקדמות שהוא סביר בהתאם למשהו שהוא הרוויח בשנה שעברה.

ישראל חסון: אחר כך או שאתה מחזיר לו או שאתה גובה ממנו יותר.

דוד טל: אגב, גם בעמלות הבנקים תבעתי את אותה תביעה שבסוף לא קיבלו אותה וההסתייגות שלי לא התקבלה.

דוד טל: אם אחרי שלושים יום הוא לא נתן שום תשובה, זה מאושר אוטומטית.

דוד טל: סברתי שזה לא נכון.

ישראל חסון: בעיניי נכון ליצור איזון לשני הצדדים ואיזון לשני הצדדים צריך לבוא ולומר איזשהו מנגנון פיצוי לשני הצדדים.

ישראל חסון: תגבה מהם או תאפשר להם עד גבול מסוים.

דנה נויפלד: התקנות בכל זאת מנסות לקבוע איזון כמו שהציע חבר הכנסת חסון.

דנה נויפלד: מצד אחד לאפשר יעילות.

דנה נויפלד: הכנסת החליטה להטיל על HOT להפיק חדשות מקומיות כי היא חשבה שזה חשוב שתופקנה חדשות מקומיות.

דנה נויפלד: היא הטילה עליה חובה כאמור, צריכה לאפשר לה לנכות את הסכומים בהם היא מחויבת.

דנה נויפלד: יחד עם זאת, המדינה לא מתנערת מהאחריות שלה, וכמו שאמרתי, בסעיף, קטן (ה), זה לא שזה שגר ושלח, זה לא שמישהו חותם על השיק והולך הביתה, אלא עדיין נדרשים להגיש את החשבוניות לחשב וחזקה שהחשב עושה את עבודתו.

דוד טל: אם הוא עושה את עבודתו, אין לי בעיה, אבל יש לי בעיה אם הוא לא עושה את עבודתו.

דנה נויפלד: תשעים יום מתוך שנת הכספים של 2007 עדיין יש נקודת ביקורת שבה HOT מחויבת להגיש דוח כספי מבוקר, כולל כל הפירוט של כל ההוצאות שהיא עשתה בהקשר הזה, ואז החשב, גם בשלב הזה, שוב נדרש לזה.

דנה נויפלד: לכן התקנות כן מאזנות את שני הצדדים.

יוסי לובטון: אם אתה חושש שתוך שלושים יום החשב לא יספיק לסיים את מלאכתו.

דוד טל: או שלא יתחיל.

יוסי לובטון: אם לא יתחיל, פה נכנס העניין של האיזון, אבל החשב יכול אפילו להורות בתוך אותם שלושים ימים לעצור את מרוץ הזמן או לבקש עוד מסמך.

יוסי לובטון: אפשר בקלות לעשות את זה וזאת הדרך בה הרגולציה עובדת היום אבל זאת דרך שמאזנת איכשהו.

יוסי לובטון: החשב לא צריך לסיים אפילו.

גלעד ארדן: יש הערות נוספות?

גלעד ארדן: אני רוצה להעלות את זה להצבעה, אלא אם כן חבר הכנסת טל מבקש להעלות את התיקון שלו להצבעה.

דוד טל: אני מבקש, כן.

דוד טל: תצביע קודם כל על מה שמוסכם בינינו, להוציא את סעיף (ג).

אתי בנדלר: תקנה 1(א) ו-(ב).

אתי בנדלר: תקנה 2(א) ו-(ב), (ד) ו-(ה).

אתי בנדלר: לא ניתנה תשובה לגבי הניכוי משני הרבעונים הראשונים.

יוסי לובטון: למיטב ידיעתי, לא ניכינו עדיין.

דנה נויפלד: למיטב ידיעתי, אני הבנתי שכן ניכו לגבי הרבעון הראשון רבע מהסכום.

דוד טל: למיטב ידיעתי יש בעיה בנושא הזה.

דוד טל: כשמישהו אומר שניכו ומישהו אחר אומר שלא ניכו, זאת אחת מהבעיות שאנחנו צריכים לפקח.

ניר גרסון: איש הכספים שלנו תקוע בדרך לירושלים.

ניר גרסון: אני מרגיש בסיטואציה מאוד לא נוחה.

ניר גרסון: בואו נזכור מה קרה כאן.

ניר גרסון: באיזשהו שלב בשנה שעברה – ואתה היית שותף בדיונים – הוחלט שחשוב להפיק חדשות מקומיות ו-HOT לקחה על עצמה להפיק את החדשות המקומיות כתוצאה מהסדר שהושג בין האוצר, הוועדה והמציעים, חבר הכנסת סער וחברת הכנסת יחימוביץ.

ניר גרסון: HOT התקשרה עם JCS או המשיכה את ההתקשרות עם JCS והחדשות המשיכו ברצף ללא יום אחד של הפסקה כאשר HOT מסתמכת על הצעת החוק שעברה בוועדה שאומרת ש-HOT תקבל עד הסכום שנקבע בחוק.

ניר גרסון: אני חושב שבמקרה הזה HOT נהגה בצורה ראויה והוגנת.

ניר גרסון: עכשיו אני מרגיש שאני מתכונן, כאילו HOT עושה דברים לא ראויים או דברים לא מקובלים.

ניר גרסון: HOT מתחשבנת עם המדינה על מאות מיליוני שקלים, כולל הפקות מקור בסך של 170 מיליון שקלים בשנה ולעולם לא היה מצב ש-HOT נתפסה, נחשדה או הואשמה באיזושהי חריגה כספית בהתחשבנות של מאות מיליוני שקלים מול משרד התקשורת.

ניר גרסון: לכן אני חושב ש-HOT נהגה כאן כפי שמצופה מגוף שפועל על פי חוק, אבל נהגה בדיוק כפי שהחוק קבע, ולכן הסיטואציה בה אני צריך להתגונן כרגע, כאשר יחד עם JCS מפיקים את החדשות המקומיות, עושים את זה בדיוק כפי שאומר החוק, היא סיטואציה שהיא מאוד לא נוחה לי.

דוד טל: אתה לא צריך להתגונן.

דוד טל: אני רק לא רוצה בבחינת לא לשים מכשול בפני עיוור.

ניר גרסון: אנחנו משתדלים מאוד לא לשים מכשול בפני עיוור ואנחנו מגישים את הכול כפי שמצופה.

גלעד ארדן: נצביע על הסעיפים שהיועץ המשפטית ציינה את מספרם.

אתי בנדלר: תקנה 1, תקנה 2(א), (ב), (ד), (ה) ו-(ו).

גלעד ארדן: ה צ ב ע ה אושר פה אחד בתקנה 2(ג) יש את הצעתו של חבר הכנסת דוד טל למחוק את הסיפא מהמלים "לא הורה" עד לתום סעיף קטן (ג), "לתחשיב שהמציא".

גלעד ארדן: ה צ ב ע ה לא התקבל אנחנו מצביעים על סעיף קטן (ג) בנוסח שהגיש שר התקשורת?

גלעד ארדן: ה צ ב ע ה אושר תודה רבה, הישיבה נעולה.