ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 454, 2007-07-03 11:30

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את הישיבה.

סטס מיסז'ניקוב: על סדר היום: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים)(תיקון – סל תשלומים מוזל), התשס"ז-2007, של חברי הכנסת דוד אזולאי וחיים אורון.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

חיים אורון: אני לא רוצה להתחיל את הדיון ולומר שאין בעיות.

חיים אורון: היועצות המשפטיות עושות תנועות עם הראש ואני יודע שיש פה בעיה.

חיים אורון: אני מגדיר את הבעיה, אבל אני חושב שנעשה לא נכון אם נאמר שיש בעיה ואין מה לעשות.

חיים אורון: היה בארץ נוהל, שאגב, באופן פורמאלי פוקע בסוף יולי, שאפשר למספר גופים – אני הגעתי לעניין הזה מצד ער"ן.

חיים אורון: יש כמה גופים שזכו לסבסוד מרחיק לכת בשימוש בטלפון.

חיים אורון: מדובר, כמובן, בגופים שהם לא למטרות רווח.

שי חרמש: זה רק קווי או גם בסלולארי?

חיים אורון: פה התחילה הבעיה.

חיים אורון: העולם היה פשוט יותר כשהיתה רק חברה אחת, שהיתה חברה ממשלתית.

חיים אורון: השרים יכלו להגיד שפה ופה צריך לממן והם מימנו.

חיים אורון: ברגע שהתקנות יפקעו ולא יוארכו, יסתיימו שורה של פעילויות והתארגנויות למען הציבור.

חיים אורון: ישנה תשובת פשוטה, שאני מכיר אותה.

חיים אורון: אני לא רוצה להסתיר אותה כי אני משתמש בה הרבה פעמים.

חיים אורון: אנחנו רוצים לעזור?

חיים אורון: בוא נביא כסף, נקנה את השירות, נעשה את המכרז וכדומה ואחר כך ניתן את הכסף.

חיים אורון: גם אז נפתח את זה לכולם כי למה לימוד תורה כן, ולא לימוד מתמטיקה?

חיים אורון: ולמה עזרה נפשית בער"ן ולא הצלת חיים במגן דוד?

חיים אורון: כבר אמרו לי את הכל.

חיים אורון: אין שום בעיה להפוך את זה לבעיה עם השלכות רוחב כאלה, שאי אפשר יהיה לפתור אותה.

חיים אורון: עוד מעט יגידו שצריך לקשור לשירות הטלפונים פה את שירותי הצלה בביאפרה, וזה גם יהיה נכון.

חיים אורון: שי שאל אותי האם מדובר רק בבזק.

חיים אורון: היום בזק היא חברה פרטית כמו כל החברות האחרות, אז מה פתאום בזק?

חיים אורון: יש עדיין הבדלים, כי בזק מפוקחת והיא גם מונופול טבעי.

חיים אורון: יש לה גם כמה יתרונות במורשת ההיסטורית שלה, אז אפשר להגיד לה שתשתתף בעניין למשך עוד כמה שנים.

חיים אורון: אני יודע שמול העמדות המשפטיות המוצקות, אלה טיעונים ספרותיים מידי.

חיים אורון: אני חושב שאם נלך בצניעות, ונקבע שורה של קריטריונים ברורים, שחלקם גם בעצות של הייעוץ המשפטי של הוועדה וגם בהתבסס על המלצות של ועדה ממשלתית שעסקה בנושא הזה נוכל להגיע לפיתרון.

חיים אורון: אני יודע שגם בתוך הוועדה היו מחלוקות אבל חלק מהאנשים תמכו במהלך בנושא הזה.

חיים אורון: אני חושב שזה צריך לחול על כל החברות ולא רק על חברת בזק, ואני חושב שזה צריך להיות בהגדרה דיי ברורה של מטרות: כמובן למלכ"רים, כמובן לפעילות מתמשכת ולא חד פעמית.

חיים אורון: אני לא רוצה להגדיר עכשיו את כל הקריטריונים, אבל אם היועצים המשפטיים יגידו לנו שכך אנחנו הולכים על קרקע יותר מוצקה, אז נתלבט ונריב על הקריטריונים.

חיים אורון: יכולים להגיד, וכבר אמרו לי, שאנחנו הולכים לקראת חוק בלתי חוקתי בעליל, ויום אחד אני עלול להיות חתום עליו.

חיים אורון: אני רוצה למצוא פיתרון לעניין וגם זאת מתוך מודעות לקושי שבפניו אנו עומדים.

שי חרמש: אני מציע לא להיכנס לחקיקה בנושא הזה.

שי חרמש: זה אמנם הומאני מוצדק וכדומה, אבל, אנחנו יודעים איפה אנחנו מתחילים בעניין הזה, אנחנו לא יודעים איפה זה יסתיים.

שי חרמש: מחר זה יכול להיות מתנ"סים, שירותים לקהילה, אזורי פיתוח, קווי לימוד, אוכלוסיות סוציו-אקונומיות וכדומה.

שי חרמש: אני חושב שצריך לעשות פה משהו שונה.

שי חרמש: אני יוצא מתוך הנחה שפיתרון של בזק יכול לפתור את כל הבעיה.

שי חרמש: אם אדם נזקק לדבר הזה, אז שיעזוב את הסלולארי ויעבור לבזק.

שי חרמש: אפשר, לדעתי, לעשות את זה, כחלק מתרומה לקהילה, שחברות פרטיות מחויבות אליהן.

שי חרמש: אפשר להגיע עם בזק להסדר ללא חקיקה, לא לכפות מלמעלה.

שי חרמש: אי אפשר ללכת עם רגל אחת על המדרכה ורגל אחת על הכביש.

שי חרמש: אי אפשר להגיד שעושים הפרטה, והיה פה תהליך הפרטה שבו נתנו לגורם פרטי את כל האחריות על ניהול העסק, ועכשיו נגיד לו שאחרי שהפרטנו אנחנו נכניס לו את היד לכיס.

שי חרמש: אפשר להתייחס לזה ברמה של צדקה.

שי חרמש: אפשר לסיים עניין של צדקה בהבנה.

שי חרמש: אני בטוח שאם אתה וסטס תיפגשו עם מנכ"ל בזק, תגיעו להסדר.

שי חרמש: חקיקה בעניין הזה, יודעים איפה היא מתחילה אבל לא יודעים היכן היא תיגמר.

שי חרמש: ברגע שנצליח להעביר את ער"ן, נצטרך לדון כאן גם על פטור ממס הכנסה, על פי 46א'.

שי חרמש: נקבל פניות מהיום ועד הודעה חדשה.

אמנון כהן: לא אנחנו קובעים את זה.

שי חרמש: אני מציע לא להיכנס לזה.

שי חרמש: לא שזה לא מוצדק, אבל אי אפשר לומר מצד אחד הפרטה ומצד שני לכפות על חברה פרטית דבר שהוא בחזקת צדקה ותרומה לקהילה.

שי חרמש: אפשר להגיע להבנה.

שי חרמש: אפשר להשתמש בזה כשוט.

שי חרמש: לבוא עם הנייר הכחול הזה למנכ"ל בזק ולהגיד לו שאפשר לגמור את זה בהסכמה.

שי חרמש: נמשיך עם מה שהיה עד ל-1 לינואר.

שי חרמש: זה לא נזק גדול, אין בזה פרנסה גדולה ואין בזה הפסד גדול.

סטס מיסז'ניקוב: זה עד 31 ביולי.

שי חרמש: צריך לומר לו: "אדוני, אנחנו מחזיקים שוט אחד ביד, את הנייר הזה.

שי חרמש: הוא לא טוב, בוא קבל את זה, זה היה, זה יהיה, תמשיך עם זה הלאה.

שי חרמש: מחר תעשה כותרת בעיתונות".

שי חרמש: שוב, בעניין הזה אני יודע איך מתחילים.

שי חרמש: אני לא מציע להתחיל אם לא יודעים איך מסיימים.

שי חרמש: לכן, אני אצביע נגד.

סטס מיסז'ניקוב: את זה צריך לשאול את המציעים.

סטס מיסז'ניקוב: יש כאן נציגות של חברות הסלולאר?

סטס מיסז'ניקוב: אני רואה שיש נציגות מסלקום וממירס.

סמדר אלחנני: אני רוצה להזכיר לכם שהיום גם חברות עסקיות זכאיות לניכוי ממס הכנסה עבור תרומות.

שי חרמש: לזה התכוונתי.

סמדר אלחנני: זה סכום ניכר, הסכום הוא גדול.

סמדר אלחנני: אז אין בעיה, כל גוף שהוא עמותה מוכרת יכול להקנות את הסיכוי הזה למי שייתן לו.

סמדר אלחנני: זה פותר שליש מהבעיה.

אמנון כהן: כשהייתי יושב ראש ועדת הכלכלה ביקשתי להמשיך את אותו הסדר אבל בגלל שהיתה הפרטה והם עכשיו גוף עסקי, הם לא מוכנים.

אמנון כהן: לכן הוחלט שנעשה את זה בחקיקה.

אמנון כהן: גם אני קצת לא שלם עם זה אבל רצינו להמשיך את הקיים.

אמנון כהן: אני מודה לחברת בזק שעד היום נתנו את השירות הזה.

אמנון כהן: למעשה יש גוף במשרד התקשורת, שהוא גוף רגולטורי שבודק את הדברים.

סטס מיסז'ניקוב: האם עכשיו פונים רק לבזק?

אמנון כהן: עד עכשיו זה היה בזק.

אמנון כהן: אני לא רוצה שזה ייקבר בגלל שנחיל את זה על יתר החברות.

סטס מיסז'ניקוב: שגית תאמר לך שתיווצר פה אפליה.

אמנון כהן: נשמע אותה.

חיים אורון: אי אפשר יהיה לאכוף את זה רק על בזק.

חיים אורון: תראו, כל ההרחבה פה היא בשביל להרוג את העניין, כולנו מבינים את זה.

חיים אורון: עכשיו השאלה האם אנחנו מסוגלים – כל ההרחבה, גם לרוחב, מבחינת החברות וגם עומק המשתמשים, אין בעיה.

חיים אורון: עכשיו השאלה שבכל זאת אני שואל, האם אי אפשר להתבסס על ההגדרות, שבזמנו גם משרד המשפטים קיבל אותן: השכלה, שיחות מוקד לסיוע במצב מצוקה בתחום הרווחה, בעיות נפשיות או גמילה מסמים, חינוך בתחומים מסוימים שיוגדרו, השירות ניתן בהתנדבות וללא תשלום, הסבסוד הוא רק למטלפן ולא למי שנותן את השירות.

חיים אורון: זאת אומרת, מי שטלפן הוא זה שמקבל את הבונוס על השיחה שמגיעה למקום מסוים, שבוצעו לפחות 20,000 שיחות בשנה ועוד קריטריונים שמופיעים פה.

חיים אורון: כמובן שיש אישור של השר ויש אישור מפקח וכדומה.

חיים אורון: התעריף הוא מופחת והוא לא אפס.

חיים אורון: אני אומר שוב, אם אנחנו אומרים שזה מסלול אפשרי, יכול להיות שנעשה 40% במקום 50%.

חיים אורון: יכול להיות שאז החברים יגידו שב-40% לא יטלפנו לער"ן.

חיים אורון: יהיה לנו מה לעשות.

חיים אורון: השאלה היא, האם אנחנו יכולים ליצור פלטפורמה להתחיל את הדיון בכלל?

חיים אורון: או שהחברות יגידו לנו שהן הולכות לבג"צ כי אנחנו נכנסים להם לכיס, גם זה אפשרי.

חיים אורון: אתם צודקים, אתם יכולים להגיד אמירה כזאת, והבג"צ יעיף אותנו, אני יודע.

חיים אורון: אני אומר שאני מחפש מוצא.

איילת כהן-מעגן: בעצם מרבית הדברים נאמרו.

איילת כהן-מעגן: החוק לא יכול להחיל את ההסדר רק על חברת בזק.

איילת כהן-מעגן: זאת אפליה הן כלפי בזק והן כלפי הצרכנים.

איילת כהן-מעגן: אם מישהו זקוק לעזרה נפשית, חלילה, והוא נמצא על גג של בית עם הטלפון הסלולארי ביד, אז הוא לא יניח אותו וילך לבזק.

איילת כהן-מעגן: האבסורד הוא ברור.

איילת כהן-מעגן: זאת תחרות לכל דבר ועניין והתחרות קיימת גם בתחום הזה.

חיים אורון: אני מבין מזה, שאם זה חל על כולם, אז אתם מסכימים.

איילת כהן-מעגן: לא.

איילת כהן-מעגן: פה אני מגיעה לצד השני.

איילת כהן-מעגן: אנחנו כמו החברות הפרטיות האחרות.

איילת כהן-מעגן: המימון של זה, כמו שנאמר על ידי כולם, אף אחד לא יודע איפה הוא נגמר.

איילת כהן-מעגן: גם אם מצמצמים את ההגדרות זה עדיין רחב מאוד.

איילת כהן-מעגן: אם חשוב המימון לעניין הזה, יכול להיות שהמדינה צריכה למצוא את הדרך.

סטס מיסז'ניקוב: בזק היא החברה היחידה שהמחירים שלה מפוקחים.

סטס מיסז'ניקוב: לכן, בכל זאת, יש פה תיקון אפליה נגדית.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מקבלים את ההחזרים בצורה כזאת או אחרת מהמדינה.

איילת כהן-מעגן: נהפוך הוא.

איילת כהן-מעגן: אנחנו חברה יחידה שמפוקחת באופן כזה שהתעריפים שלנו לא נקבעים על ידנו והם נקבעים על ידי רגולאטור.

איילת כהן-מעגן: אנחנו לא חופשיים להעלות את המחירים לאוכלוסיה מסוימת ולהוריד לאחרת.

איילת כהן-מעגן: אנחנו לא חופשיים להעלות בכלל או להוריד בכלל.

איילת כהן-מעגן: היום אנחנו רוצים לצאת למבצעים, לתת הנחות ולאזן את המחירים ואנחנו לא רשאים ולא מסוגלים לעשות את זה.

איילת כהן-מעגן: אם כבר, זאת הסיבה שדווקא בזק לא תהיה החברה שתעשה את זה.

חיים אורון: מאידך, אתם עדין מונופול.

חיים אורון: צריך תמיד לזכור את זה.

איילת כהן-מעגן: תלוי איך אתה סופר את השוק.

איילת כהן-מעגן: לצורך העניין הזה, הסלולארי הוא בדיוק כמו בזק.

חיים אורון: היינו פה בדיון לפני שבועיים.

חיים אורון: בואו, החיים ממשיכים.

חיים אורון: אין לנו סט הנמקות אחד אז וסט הנמקות להיום.

חיים אורון: לפני שבועיים - - -

איילת כהן-מעגן: יש למעלה מ-7 מיליון מכשירים כאלה, שכשמישהו צריך עזרה נפשית, הם רלוונטיים במידה שווה כמו הנייח.

חיים אורון: אתם מוכנים להיות הראשונים שתגידו שאם יש חוק אתם מסכימים?

חיים אורון: זה יקל על האחרים.

אילת כהן-מעגן: בשביל זה אני צריכה לחזור למנכ"ל.

נציג משרד התקשורת: השר מבקש להבהיר שבזק, מבחינתנו, הוא עדיין מונופול ועדיין המחירים שלו מפוקחים.

נציג משרד התקשורת: לפני מספר שבועות ישבנו כאן ואישרנו תקנות שמחייבות את בזק בעניינים האלה.

נציג משרד התקשורת: מכיוון שזה מונופול, אפשר לחייב את בזק.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת שהשר מסכים.

אילת כהן-מעגן: סליחה, זה חוק עבור צרכנים והצרכנים של חברת בזק הם צרכנים וזה יפה.

אילת כהן-מעגן: ואם יש צרכנים של חברת הוט היעלה על הדעת - - -

גליה לוי: אני מחברת מירס.

גליה לוי: אני לא רוצה להביע עמדה בנושא של בזק.

גליה לוי: אני מביעה עמדה רק לגבי חברות הסלולאר.

גליה לוי: כמו שאמר חבר הכנסת חרמש, זה לא הגיוני לכפות תרומה לקהילה על חברה עסקית שפועלת בשוק העסקי, בעיקר לאור העובדה שכל השוק הולך לכיוון של הפרטה.

גליה לוי: מעבר לזה, בניסוח הקיים זה באמת מקיף אין ספור גופים, ארגונים ותחומים, שזה לא הגיוני משום בחינה.

גליה לוי: גם אם היינו קובעים איזה גוף ספציפי, שאפשר היה לחשוב עליו, בוודאי שלא מדובר על תחום כזה נרחב.

אמנון כהן: השרים קובעים.

סטס מיסז'ניקוב: ג'ומס, היום בטוח לא נצביע כי אין על מה.

חיים אורון: אני מבין שהצעת החוק היא גורפת.

חיים אורון: אני מוכן להיפרד מהחלק הגורף שבהצעה.

חיים אורון: בהתבסס על ההצעה הזאת וגם על המסקנות של ועדה של משרד המשפטים, נטיל על שגית להציע לנו הצעה שתגדיר את הדברים באופן יותר ממוקד.

חיים אורון: אם אני מבין את המוסיקה, על זה אף אחד לא אמר לא.

חיים אורון: יכול להיות שכשזה יהיה מונח על השולחן יגידו לא.

חיים אורון: אני מבין שזה גורף, אבל אם זה יהיה פחות גורף, אז נראה.

חיים אורון: בינתיים תנו לי להיות אופטימי.

חיים אורון: חוץ מזה, חשוב להגיע להסכמה, אבל אני מקווה שנמצא את הדרך.

שי חרמש: אני רוצה להציע הצעה לפני החקיקה.

שי חרמש: סטס, זמן את מנכ"ל בזק לפה, לפגישה עם שניים שלושה מחברי ועדת הכספים.

שי חרמש: להציג את הנושא ולומר לו שאנחנו לא רוצים ללכת לדרך של חקיקה.

סטס מיסז'ניקוב: שי, אנחנו צריכים להחליט מה אנחנו מבקשים ממנו.

שי חרמש: לבקש להשאיר בתוקפו את מה שהיה עד היום.

סטס מיסז'ניקוב: מה היה עד היום?

שי חרמש: אני לא יודע.

סטס מיסז'ניקוב: ער"ן וקול הדף.

סטס מיסז'ניקוב: נציג קול הדף.

סטס מיסז'ניקוב: אולי תסביר מה הייחודיות של העמותה שלך.

משה המר: אנחנו היינו העמותה הראשונה שנתנה שירותי טלפוניה לפני 22 שנה.

משה המר: זה גוף שקם במקביל לער"ן, במגזר החרדי, ונותן עזרה וסיוע נפשי.

משה המר: זה מיועד למוגבלים בבית, לילדים קשיי למידה.

משה המר: צריך לדעת שלקול הדף מתקשרים למעלה מ-100,000 אנשים בשנה.

משה המר: אנחנו מקשיבים, תורמים ומעודדים את האנשים שמתקשרים.

משה המר: אני קצת מתפלא על מה שאומרת הגברת ממירס, כי בניגוד למה שהיא אומרת, אלינו פונות כל הזמן החברות הסלולאריות ורוצות לעשות דילים ותעריפים מוזלים.

משה המר: זה מראה שיש אצלכם נכונות.

סטס מיסז'ניקוב: היא לא אומרת שהם לא תורמים לקהילה.

משה המר: הם מחפשים את הפן הכלכלי.

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: היא אמרה דבר פשוט, שאי אפשר לחייב חברה עסקית לתרום איפה שהיא לא רוצה.

משה המר: מצד שני הם פונים אלינו לעשות דילים בתעריפים מוזלים.

גליה לוי: אבל זה לא נעשה בכפיה.

חיים אורון: שיחה שלישית בחינם.

סטס מיסז'ניקוב: האם גם אתה מונופול בתחום שלך, או שנולדו לך "מתחרים" שמספקים את אותו שירות אבל לא נהנים תעריפים מוזלים?

משה המר: משרד התקשורת הוציא בהודעה לעיתונות את רשימת הגופים ומספר המתקשרים אליהם.

משה המר: מעט מאוד ארגונים פנו.

משה המר: על כל פנים, אנחנו היינו הגוף המוביל.

משה המר: לפי המידע שקיבלתי רק גופים אחדים הגישו.

משה המר: ברור שאפשר לתחום את זה בכמות.

משה המר: יש עניין של שנים ושל ניסיון.

חיים אורון: בער"ן ש 140,000 שיחות בשנה.

יעל מלם-יפה: היה באמת צוות משרדי שעשה שימוע כי רצינו לקבל מושג לגבי היקף החשיפה וגם לנסות לייצר קריטריונים.

יעל מלם-יפה: אולי אני אתן לגלעד להציג את הקשיים ולמה לא התקדמנו עם זה.

יעל מלם-יפה: מעבר לכך, אנחנו בהחלט מתחברים לגבי מה שחיים אורון אמר לגבי קביעת קריטריון.

קריאה: אני משרד התקשורת.

קריאה: פנינו לכלל העמותות כדי לראות אם יש היענות, או אולי מדובר רק בער"ן ובקול הדף.

קריאה: פנו אלינו הרבה עמותות, חלקן יותר רלוונטיות חלקן פחות.

קריאה: אני רוצה להזכיר שהסבסוד או ההנחה הם למי שמתקשר אבל גם כך נשארו בתוך המעגל הזה מספר עמותות שרוצות לקבל את השירות הזה.

קריאה: הבעיה המרכזית שלנו היתה, לקבוע קריטריון שיעשה סדר בנושא הזה ורק עמותות שיעמד בקריטריונים יוכלו לקבל את ההנחה הזאת.

קריאה: הקושי העיקרי הוא לקבוע קריטריונים ברורים כדי לדעת מי בפנים.

קריאה: חשבנו על כל מיני רעיונות, גם מתוך חשיבה על פשטות הקריטריונים, כך שלא נצטרך במשרד צוות שלם של כלכלנים ומשפטנים שיבחנו כל עמותה.

קריאה: לדוגמה, חשבנו על קריטריון של היקף הכנסות העמותה ביחס לשיחות הטלפון שהיא מוציאה.

קריאה: גם כאן היה קושי כי יש עמותות שמפעילות בנוסף למתנדבים גם אנשי מקצוע בתשלום כך שההוצאות שלהן גדולות יותר.

קריאה: יש כאן קושי כי לא הצלחנו למצוא קריטריון ברור שקובע לאיזה עמותה מגיע ולאיזו לא.

קריאה: לאחר מאמצים הגענו למסקנה שלא נצליח לייצר מודל שאליו נוכל להכניס גופים בצורה הזאת.

קריאה: רעיונות אחרים היו עזרה תקציבית, כפי שהועלה פה.

חיים אורון: כמה עולה 240,000 שיחות?

קריאה: ההסדר היום הוא שהמחיר הוא מחיר לשיחה.

קריאה: בשעות השיא הוא 42 אגורות לשיחה כולל מע"מ ובשפל 21 אגורות כולל מע"מ.

קריאה: בעצם נוצר מצב שמי שעושה שיחות קצרות בעצם משלם יותר מאשר היה משלם אילו היה מדבר בתעריפי בזק האחרים.

קריאה: קצת נתונים לגבי קול הדף וער"ן.

קריאה: בקול הדף, סדר גודל ממוצע של אורך שיחה הוא 20 דקות.

קריאה: בער"ן סדר הגודל הממוצע הוא בין 5 ל-6 דקות.

קריאה: מבחינת ההטבה, בשנת 2006, בקול הדף גודל ההטבה הוא 1,130,000 שקל, בער"ן כ-30,000 שקל.

קריאה: ההבדל נובע מכמות השיחות וגם מהאורך הממוצע שלהן.

קריאה: יותר שיחות בער"ן מסתיימות בזמנים קצרים.

סמדר אלחנני: אפשר להגדיר את זה כתרומה אצל בזק.

חיים אורון: אבל ניפול לתוך אותה פינה.

חיים אורון: אז יאמרו לנו להביא קריטריונים, למה תמכנו בא' ולא בב'.

סמדר אלחנני: זאת חברה עסקית, מותר לה לתמוך במי שהיא רוצה.

חיים אורון: המדינה תגיד שנותנים לער"ן ולאחר לא.

סמדר אלחנני: למה?

סמדר אלחנני: זאת תרומה.

חיים אורון: אם זאת תרומה אז אין בעיה.

איילת כהן מעגן: באופן מוזר, אנחנו כחברה מפוקחת גם מוגבלים ביכולת שלנו גם להחליט לתת תרומות או הנחות למגזרים.

איילת כהן מעגן: אנחנו לא יכולים לתת.

סטס מיסז'ניקוב: סיכום: הוועדה מבקשת מהיועצת המשפטית של הוועדה לגבש נייר עמדה, מה צריך להיות הנוסח הנכון בטיפול בהצעת החוק הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע אם שגית יכולה לגבש קריטריונים לגבי אותן עמותות שייכללו במסגרת התרומה של חברות עסקיות, אבל, איך צריך לשנות את נוסח הצעת החוק.

סטס מיסז'ניקוב: אחר כך נתגבש לגבי קידום הנושא.

חיים אורון: האם אפשר לתת ארכה לתקנה?

סטס מיסז'ניקוב: מי יכול להחליט לגבי זה?

סטס מיסז'ניקוב: בזק?

סמדר אלחנני: שר התקשורת ושר האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: אני מנסה להבין.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים פה רק על שתי עמותות?

חיים אורון: כרגע כן.

דנה נויפלד: רק כדי לעשות סדר.

דנה נויפלד: היום יש תקנות (בזק ושידורים) (תשלומים בעד שירותי בזק), שכוללים פירוט של שתי עמותות בלבד, שהן זכאיות לכך שהמתקשרים אליהן יזכו בתעריף מופחת.

דנה נויפלד: ההסדר הזה הוא הסדר שנמשך משנות השמונים והוא כל פעם הוארך.

דנה נויפלד: יש בעיה בהסדר כמו שהוא, כי אין שום סיבה לתת העדפה דווקא לעמותות האלה.

דנה נויפלד: לכן, ככל שקובעים הסדר, צריך שיהיו קריטריונים.

שי חרמש: לאט לאט אנחנו חוזרים להצעת המיעוט.

שי חרמש: נשים את זה רגע בצד ואדוני יקרא למנכ"ל חברת בזק ויציע לו, בהסכמה, להמשיך את התקנות האלה ובא לציון גואל.

סטס מיסז'ניקוב: ללא קשר, אני אשוחח עם מנכ"ל בזק.

שגית אפיק: אפשר להמשיך את ההסדר אבל לא במסגרת התקנות.

חיים אורון: למה אי אפשר להמשיך את התקנה הזאת בעוד חצי שנה?

דנה נויפלד: התקנה הזאת, כפי שהיא היום, היא מאוד בעייתית.

דנה נויפלד: יש פה מתן העדפה.

משה המר: סליחה, אתם צריכים להתארגן מול האזרחים.

משה המר: אני, כעמותה, שנותנת את השירות, לא חייב לעדכן את האזרחים שאתמול בבוקר נגמר הסיפור.

משה המר: צריך ליידע את האזרחים, מדובר באלפי אזרחים.

סטס מיסז'ניקוב: אתה לא ידעת שהתקנה נגמרת ב-31.7?

משה המר: מבחינתי אני יכול לסגור את הדלת.

משה המר: אני לא מכיר את האנשים שפונים אלי.

סטס מיסז'ניקוב: אל תנגן לנו על המצפון.

סטס מיסז'ניקוב: אתה ידעת שהתקנה מסתיימת ב-31.7?

משה המר: אדוני היושב ראש, זה לא קשור אלי.

משה המר: הקהל שלי לא יודע כלום.

משה המר: הקהל שלי לוקח את ספר הטלפונים ורואה את התעריף.

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שמשרד התקשורת יפרסם.

דנה נויפלד: משרד התקשורת פרסם תקנות שמסתיימות ב-31 ליולי.

סמדר אלחנני: למה שלא יתקשרו בלילה?

סמדר אלחנני: התעריף הוא 5 אגורות.

חיים אורון: אם אנחנו מביאים מיליון שקל מהתקציב, למי מעבירים אותו?

סטס מיסז'ניקוב: לקול הדף.

קריאה: יש היום תעריף שנקרא מספרי 1-700, שבו המנוי משלם עד 38 אגורות לשיחה ואם הוא מדבר פחות, על פי התעריפים הרגילים.

קריאה: כל מה שמעבר לזה, משלמת אותה חברה שלקחה את המספר 1-700.

קריאה: נניח שהעמותה לוקח מספר 1-700 ונניח שזה יוצא מיליון שקל.

קריאה: אם היא מקבלת תקצוב של מיליון שקל, בזק מקבלת את מה שהיא צריכה לקבל, העמותה משלמת וזהו.

חיים אורון: אי אפשר להעביר מיליון שקל ללא קריטריונים.

שי חרמש: לא תצליחו לצאת מהמלכוד הזה.

סטס מיסז'ניקוב: הישיבה נעולה.