ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 249, 2007-07-02 09:30

משה שרוני: שלום לכולם, אני פותח את הישיבה.

משה שרוני: על סדר היום הצעת חוק הודעה לעובד (תנאי עבודה)(תיקון-תנאי העסקה בחוזה קבלנות), התשס"ו-2007, של חבר הכנסת דב חנין.

משה שרוני: חבר הכנסת דב חנין, לא יכול להיות כאן מפאת מות אימו, וכל חברי הוועדה משתתפים בצערו על כך.

משה שרוני: חברת הכנסת ליה שמטוב, בבקשה.

ליה שמטוב: אדוני היושב ראש, גם אני חתומה על הצעת החוק של דב חנין - הצעת חוק הודעה לעובד במקום עבודתו.

ליה שמטוב: מדובר פה על מעביד, וגם על מזמין שירות שחותמים האחד עם השני חוזה לגבי העובד, לגבי התנאים שלו, לגבי המשכורת שלו וכו'.

ליה שמטוב: מצד אחד, זהו צעד של מעביד ומזמין, והעובד בכלל לא מכיר את ההסכם, ועל סמך מה הוא מקבל את התנאים שלו, ואת המשכורת שלו.

משה שרוני: ממתי מעביד מודיע לעובדים שלו מה הם ההסכמים שלו?

ליה שמטוב: אם זה לא קיים היום, אז הצעת החוק אומרת את זה.

משה שרוני: בשביל זה נוצר חוק שכר מינימום.

משה שרוני: ליה שמטוב חוק שכר מינימום נוצר, אבל ישנן עוד הטבות שונות שמגיעות לעובד.

משה שרוני: כאשר עובד מתפטר, ויש לו איזשהו סכסוך והוא מגיע לבית משפט, יש לו זכות לדעת מה בדיוק היה כתוב בהסכם.

דבי גילד-חיו: רציתי להסביר עד כמה החוק חשוב בעיננו.

דבי גילד-חיו: זהו חוק שפורום זכויות עובדים שהאגודה שייכת לו - - -

משה שרוני: אבל, בחוק צריך גם קצת היגיון.

משה שרוני: דבי גילד-חיו אנסה להסביר את ההיגיון של החוק.

משה שרוני: מה שקורה הוא שמזמין עבודה או שירות, והקבלן של כוח-האדם או השירותים, חותמים בינהם על הסכם.

משה שרוני: כמובן שהעובדים לא מכירים את פרטי ההסכם.

משה שרוני: בין השאר, בהסכמים האלה ישנם תנאי העבודה של העובד.

משה שרוני: לא תמיד מדובר בשכר מינימום, לפעמים יש כל מיני תנאי עבודה שסוכמו בינהם.

משה שרוני: בפסיקה כבר נקבע במפורש שלעובד מגיע לקבל את השכר שנקבע בחוזה הזה, אלא מה?

משה שרוני: העובד לא מכיר את החוזה הזה, והוא לא יכול לראות את התנאים האלה.

משה שרוני: בדרך כלל, מה היה קורה עד עכשיו?

משה שרוני: אם עובד היה מבקש את זה מהמעביד אז אף אחד לא היה נותן לו את זה.

משה שרוני: ואז, רק אחרי שהוא היה גומר לעבוד, הוא היה הולך לבית משפט, ומתחיל לבקש לקבל את התנאים כדי לדעת מה מגיע לו.

משה שרוני: מדובר פה בתנאים הכי בסיסיים שהם לא מי יודע מה.

משה שרוני: אם מוסכם שמגיעים לו 20 שקלים לשעה, אז מגיעים לו ה-20 שקלים האלה לשעה.

משה שרוני: אלו לא דברים שהם מעבר לדברים האלמנטאריים האלה.

משה שרוני: אנחנו פשוט אומרים שהחוק הזה יאפשר לו מייד, מבלי שהוא יצטרך לרוץ לבית משפט, או לבקש את זה, לדעת מה התנאים.

משה שרוני: הוא גם לא יקבל את כל החוזה בשלמותו, הוא לא יקבל את החלק שמתייחס לתנאים שלו, ואז הוא יוכל לדעת אילו תנאי שכר מגיעים לו - זה הכול.

משה שרוני: זה משהו מאוד מאוד פשוט ואלמנטארי.

משה שרוני: אני רוצה לשאול שאלה.

משה שרוני: נניח שאני מעסיק של עובד, ואני אומר לו שאצלי הוא יקבל אצלי 19 שקלים לשעה, ולא 24 שקלים, כי יש לי הוצאות שונות, נקודה.

דבי גילד חיו: אני אשמח אם ערן גולן שהוא עובד איתנו בפורום יסביר.

דבי גילד חיו: הוא מכיר את הדוגמאות האלה, הוא עובד הרבה עובדים, והוא יוכל להבהיר איך זה מתנהל.

ערן גולן: אני אסביר את העניין בצורה פשוטה.

ערן גולן: הצעת החוק התחילה בעקבות כמה מקרים שהגיעו אלינו.

ערן גולן: למשל, מאבטחים במשרד הדתות.

ערן גולן: המדינה עשתה חוזה בו היא אמרה שני דברים.

ערן גולן: חברת האבטחה מקבלת 40 שקלים לשעה לשעת אבטחה.

ערן גולן: חברת האבטחה מתחייבת לשלם לעובד 28 שקלים לשעה.

ערן גולן: בפועל, שילמו לו 21 שקלים לשעה.

ערן גולן: החוזה הזה הגיע במקרה הגיע לאחד העובדים, והוא גילה שמגיעים לו 28 שקלים לשעה.

ערן גולן: אני הגשתי תביעה, ובעקבות התביעה החשב הכללי פתח בחקירה, והתחיל לבדוק את כל החוזים של כל הקבלנים שמתקשרים עם הממשלה, והוא גילה שיש לא מעט מקרים שהמדינה מוכנה לשלם מעבר לשכר מינימום, ולהגיד אפילו לקבלן לשלם מעבר לשכר מינימום.

ערן גולן: אבל, הקבלן פשוט גורף את הרווח לכיס שלו, מבלי שהוא מספר זאת לעובדים - זאת הסיטואציה הבסיסית.

משה שרוני: אני חושב שהסיטואציה הכי טובה היא שאם הממשלה צריכה שומרים, אז היא תיקח מלשכת התעסוקה.

משה שרוני: ואז, העובד הזה יהיה עובד מן המניין, ולא דרך קבלן – זה הכול.

ערן גולן: זה ברור, אנחנו מסכימים לכך מאוד.

ערן גולן: אולי משרד התמ"ת, משרד האוצר, ומשרד המשפטים ירצו להגיד למה הממשלה לא מעסיקה את האנשים האלה.

ליה שמטוב: אולי עם כל הוצאת החוק הזה, נבטל בכלל את המושג של כוח-אדם.

משה שרוני: הבעיה המרכזית שישנה בממשלת ישראל, ובכנסת ישראל, היא שהאוצר הוא זה ששולט, הוא האלוהים, ולא יודעים להעמיד אותם בקנה מידה שבו הם צריכים להיות - זו הבעיה.

משה שרוני: אם כל חברי הכנסת, והחברים שלך בסיעה שלך יתחילו לעשות ולשנות את זה, יהיה משהו אחר - זו השאלה המרכזית.

ורד וייס: כל זמן שזהו המצב זו הסיבה שצריכים בכלל חוקים כאלה.

משה שרוני: אל תחשבי שחוק עוזר, חוק יכול גם לעשות רע לעובדים.

משה שרוני: לא כל חוק עוזר.

דבורה אליעזר: עמדת הממשלה היא לתמוך בהצעת החוק.

דבורה אליעזר: אנחנו אמרנו בכפוף לתיאומי נוסח, אבל הנוסח שיש מול הוועדה הוא מקובל עלינו.

דבורה אליעזר: יש לנו כמה דקויות, או fine-tuning , אבל בעיקרון מקובל עלינו.

משה שרוני: האם הגעתם להסכם לשינוי היכן שצריך לשנות?

דבורה אליעזר: לא, אבל אנחנו נעשה את זה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

דבורה אליעזר: אני אגיד בכל מקרה מה עמדת הממשלה.

דבורה אליעזר: קודם כל, ישנו סעיף 34 לחוק החוזים שמקנה זכות לצד ג' לתבוע - זכות שנקבע בחוזה שבין שני צדדים לחוזה, במידה שמתקיימים שני תנאים.

דבורה אליעזר: ראשית, יש התחייבות כלפי אותו צד בחוזה.

דבורה אליעזר: שנית, שהצדדים לחוזה התכוונו במשתמע או במפורש, להקנות לו את זכות התביעה.

דבורה אליעזר: בית הדין הארצי לעבודה אמר אומנם באמרת אגב, כי חוזה התקשרות בין קבלן לבין מזמין יכול להצמיח זכויות לאותו עובד בהתקיים התנאים האלה.

דבורה אליעזר: בנוסף, בשים לב לחובת תום הלב מיחסי עובד ומעביד.

דבורה אליעזר: אבל ברור לכולנו שלפני שהעובד יוכל לתבוע בבית הדין לעבודה, ולהחיל את סעיף 34 ושבתי הדין ייבחנו האם סעיף 34 חל לגביו, הוא צריך לדעת שתנאי עבודה ותנאי שכר נקבעו בחוזה ההתקשרות שבין המזמין לבין החוזה.

דבורה אליעזר: בנושא הזה אנחנו תמימי דעים לא רק עם הארגונים, אלא גם עם לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים, וגם עם ההסתדרות.

דבורה אליעזר: לכן, אנחנו חושבים שהצעת החוק היא חשובה ונכונה.

משה שרוני: יופי.

משה שרוני: מה קרה לממשלה, היא התהפכה?

קריאות: זה לא עולה כסף.

דארין יעקב: ייתכן ואנחנו צריכים לעבור על כל החוק ולהתאים את הסעיפים בצורת ההעסקה הזאת.

דארין יעקב: אני אציין שצריכים תוך 30 יום לתת לעובד גם הודעה על כל שינוי שחל בתנאי ההעסקה.

דארין יעקב: יכול להיות שבצורות ההעסקה האלה צריך פרק זמן שהוא פחות מ-30 ימים, משום שהשינויים הם תדירים.

משה שרוני: יש לי הצעה, אנחנו נביא את זה לקריאה ראשונה.

משה שרוני: כולכם תשבו לקראת הקריאה השנייה והשלישית, ותביאו הצעה מוסכמת לא ב-80%, אלא ב-100%.

משה שרוני: אם לא - אני לא אכין את זה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

משה שרוני: מי בעד? מי נגד?

משה שרוני: ה צ ב ע ה

משה שרוני: התקבלה פה אחד.

משה שרוני: תודה רבה.