ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 444, 2007-06-25 10:30

סטס מיסז'ניקוב: הצעת חוק להגדלת שיעור השתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז-2007.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על הצעת חוק ממשלתית ועל הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת סילבן שלום.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת עזמי בשארה השאיר לנו את חוק הפוליו.

שלי יחימוביץ': החוק עבר בקריאה שנייה ושלישית.

שלי יחימוביץ': עידכן מנכ"ל הביטוח הלאומי, יגאל בן-שלום, שהמוסד לביטוח לאומי ביקש להעביר סכום של 3 מיליון שקלים להתחלת היישום של החוק.

שלי יחימוביץ': הכסף הזה לא עבר.

שלי יחימוביץ': הכסף עבר לאוצר, אבל האוצר לא העביר את הכסף הנחוץ ליישום השלבים של חוק הפוליו.

שלי יחימוביץ': החוק הזה חשוב מעין כמותו.

שלי יחימוביץ': כולנו הצבענו עבורו ברוב חסר תקדים במליאה.

שלי יחימוביץ': אי אפשר ליישם אותו כיוון שהכסף לא עבר.

שלי יחימוביץ': אני מציעה לקיים על כך דיון.

משה בר-סימנטוב: אנחנו מקיימים דיונים עם המוסד לביטוח לאומי ועם שר הרווחה בעניין.

משה בר-סימנטוב: צריך לתת מענה בכוח אדם.

יעקב ליצמן: בשביל מה צריך דיונים אם יש חוק ויש כסף?

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נצטרך לקיים דיון.

משה בר-סימנטוב: מדובר על בין 3 ל10 מיליון שקלים.

משה בר-סימנטוב: יש מו"מ כולל עם שר הרווחה בעניין תגבור כוח האדם לסניפי המוסד לביטוח לאומי.

יעקב ליצמן: פורסמו שתי כתבות על שופטי בית המשפט העליון.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות מצב שהם ייקחו לעצמם דברים בלי שיש אישור מאף גורם.

יעקב ליצמן: אם זה היה בלתי חוקי הם היו צריכים להחזיר את זה.

יעקב ליצמן: אתמול פורסם שהם רוצים להקדים את גיל הפנסיה שלהם מ67 ל60.

יעקב ליצמן: אני תומך בזה.

יעקב ליצמן: אני מבקש שחברי הכנסת יקבלו את זה.

חיים אורון: בזמנו היו מונחים על שולחן הוועדה 4 חוקים שעניינם נרדפי רדיפות הנאצים.

חיים אורון: היושב-ראש הקודם מינה ועדת משנה.

חיים אורון: הוטל עלי לעמוד בראשה.

חיים אורון: הגענו להסכמה בינינו.

חיים אורון: עכשיו ישנה הצעה כוללת.

חיים אורון: אני חיכיתי חודש להצעה הכוללת.

חיים אורון: דיברתי כמה פעמים עם שר הרווחה.

חיים אורון: כל פעם אומרים לי שביום ראשון הקרוב זה בא לישיבת ממשלה, אבל זה לא בא.

חיים אורון: אני לא רוצה לפתוח בתחרות עם יושבת-ראש הכנסת או עם מישהו אחר.

חיים אורון: יש הליך פשוט.

חיים אורון: החוקים כולם בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים אורון: אני מבקש שבשבוע הבא יביאו אותם לפה, על מנת שלא נגיע ליום השואה הבא עם אותו מפח נפש ולצערי הרב גם עם פחות ניצולי שואה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, אני יודע שמשרד האוצר שוקד על הכנת התקציב.

ראובן ריבלין: השאלה היחידה היא אם זה יהיה 1.7 או 2.3 תקרת הוצאה.

ראובן ריבלין: עד היום החריגה בהצעות חוק פרטיות הייתה למעלה מ5 מיליארד שקלים.

ראובן ריבלין: אני אומר את זה בלשון המעטה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מדבר על הצעות חוק שעברו, או על הצעות חוק שנמצאות בקנה?

שלי יחימוביץ': בקנה זה לא נחשב.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, אתה תעמוד בין הממשלה לכנסת.

ראובן ריבלין: החריגה היא כבר הרבה מעבר לאחוז נוסף בתקרת ההוצאה.

ראובן ריבלין: טוב יעשו אותם אלה באוצר אשר מאפשרים לקואליציה להעביר כל חוק.

ראובן ריבלין: .

שלי יחימוביץ': אני רוצה למחות על דבריו של חבר הכנסת רובי ריבלין.

שלי יחימוביץ': הערכה של 5 מיליון מתייחסת גם להצעות שעברו קריאה טרומית.

שלי יחימוביץ': אין להן שום משמעות.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת מחבריי חברי הכנסת לא להצטרף למסע המתוזמר של פקידי האוצר שמכינים את הקרקע לקראת ה-8 ביולי כדי לספר לנו כמה צריך לקצץ בתקציב.

שלי יחימוביץ': אני מצפה שנפגין סולידריות.

אורית נוקד: לפני מספר חודשים התקיים דיון בלשכת שר האוצר.

אורית נוקד: חבר הכנסת אורון וחבר הכנסת ריבלין השתתפו בו.

אורית נוקד: דובר שם על כך שתנועות הנוער תקבלנה תוספת של 20 מיליון שקלים.

אורית נוקד: סוכם שיינתנו 10 מיליון שקל סמוך להעברת התקציב, ו10 מיליון בסוף השנה.

אורית נוקד: עד היום תנועות הנוער לא קיבלו את הסכום.

אורית נוקד: אני רוצה שיתקיים כאן דיון בנושא הזה.

אורית נוקד: הצעת החוק להגבלת שכר הבכירים זאת הצעה שעברה כאן בוועדה.

אורית נוקד: ההצעה הזאת נתקעה כיוון שאנחנו מחכים לחוות הדעת של היועצת המשפטית של משרד הרווחה.

שגית אפיק: נדמה לי שמחכים להצעת חוק ממשלתית.

שגית אפיק: אין שום סיבה שזה ייתקע.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, אני מזכיר לכם שלפני מספר שבועות קיימנו כאן דיון יחד עם ועדת החינוך על המצב בתקציבי קליטת עלייה במשרד החינוך, כשבראש וראשונה במצבם של תקציבי קליטת ילדים עולים.

זאב אלקין: סיכמנו במאמץ משותף של שני ראשי הוועדות לגבש את הדרישות התקציביות ממשרד החינוך וממשרד האוצר .

זאב אלקין: הייתי מבקש ממך לקיים כאן

זאב אלקין: דיון עם נציגי משרד האוצר ועם נציגי משרד החינוך, כי אחרת לא נצליח להיערך לתחילת שנת הלימודים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו דנים עכשיו על מס הכנסה שלילי, או כפי שניסחה היועצת המשפטית - מענק מס.

סטס מיסז'ניקוב: כשקיימנו את הדיון לפני כשבועיים ראינו את ההבדלים בין שתי הגישות, את ההבדלים המהותיים בין שני החוקים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע שנתחיל היום לטפל בכל מיני אוכלוסיות שצריכות ליהנות מאותן הטבות מס כפי שהן כלולות או לא כלולות בהצעת החוק הממשלתית ובהצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת סילבן שלום.

סילבן שלום: בהצעתי נמצא כל אדם נשוי או חד-הורי.

סילבן שלום: גם אלה שילדיהם פרחו מהקן.

סילבן שלום: היום יש למעלה מ50% מציבור השכירים שלא מגיעים לסף המס.

סילבן שלום: מצאנו פתרון לא מלא.

סילבן שלום: נשואים - בלי קשר למספר הילדים שלהם ובלי קשר אם הילדים גרים איתם בבית - יקבלו.

סילבן שלום: כל אחד שהוא נשוי שלא מגיע לסף המס והוא מעל גיל 21 יכול לקבל את זה.

סילבן שלום: חד הוריות עם ילדים - לא משנה אם הן גרושות או רווקות - יקבלו.

סילבן שלום: שאל אותי היושב ראש הקודם מה קורה לגבי זוג הורים שהילדים עזבו את הבית.

סילבן שלום: גם אם הם בני 55 או בני 60 הם יקבלו.

סילבן שלום: כל אחד שלא מגיע לסף המס יקבל.

סטס מיסז'ניקוב: בואו נבדיל בין שכירים לעצמאיים.

סילבן שלום: אצלי העצמאיים כלולים.

משה בר-סימנטוב: בהצעת החוק הממשלתית יש התייחסות רק לאוכלוסיית השכירים, אין התייחסות לאוכלוסיית העצמאיים זאת לאור היכולת היחסית של אוכלוסיית העצמאיים לתזרם את הכנסותיה באופן שיוביל למיקסום קבלת ההטבה.

משה בר-סימנטוב: ההטבה ממוקדת רק במשפחות של שכירים.

סטס מיסז'ניקוב: כרגע יצאתי מוועדת העבודה והרווחה איפה שנדונה הצעת החוק לדמי אבטלה לעצמאיים.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק לא עברה כי אמרו שהעצמאיים יותר מידי עשירים והם יכולים לכלכל את עצמם.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו אני שומע שהם לא כלולים בהצעת החוק הממשלתית לגבי מס הכנסה שלילי.

בועז סופר: צריך לזכור שמטרת הצעת החוק הזאת היא הגדלת שיעור ההשתתפות.

בועז סופר: כאשר מדברים על עצמאיים המטרה הזאת כמעט לא מתקיימת.

בועז סופר: הערכה שלנו היא - גם אם אני לא מדייק ב100% - שהמטרה של יציאה למעגל העבודה ומתן תמריצים היא רלוונטית הרבה יותר כאשר מדברים על שכירים.

בועז סופר: אומרים העצמאים למה הם צריכים להיות מופלים לרעה כאשר אדם שנמצא במעגל עבודה והוא שכיר יקבל הטבה.

בועז סופר: בנקודה הזאת תקפה האמירה של משה.

בועז סופר: צריך להסתכל על האמירה הזאת בצורה יותר רחבה.

בועז סופר: אנחנו לא בהכרח מתמרצים עצמאי לצאת למעגל העבודה כשאנחנו נותנים לו מענק כזה או אחר.

בועז סופר: אני עוזב כרגע את נאמנות הדיווחים.

בועז סופר: צריך להסתכל על פונקצית המטרה.

בועז סופר: פונקצית המטרה לא מתקיימת במקרה הזה.

סטס מיסז'ניקוב: האם אתה יוצא מנקודת הנחה שעצמאי גם ככה נמצא במעגל העבודה ולא צריך לתמרץ אותו?

בועז סופר: כשאדם יושב בבית הוא לא עצמאי וגם לא שכיר.

בועז סופר: השאלה מה יותר קל, האם לצאת ולהיות שכיר או לצאת ולהיות עצמאי.

שלי יחימוביץ': המטרה היא לא רק לתמרץ, אלא להוציא אנשים ממעגל העוני.

בועז סופר: בחוק מדובר על הגדלת ההשתתפות, לא על יציאה ממעגל העוני.

סטס מיסז'ניקוב: אלו 2 המטרות של הממשלה.

בועז סופר: יש 2 מטרות ששתיהן ראויות ומבורכות.

בועז סופר: אי אפשר להשיג את שתיהן יחד או באותה עוצמה.

בועז סופר: אנחנו הולכים לשים דגש רב יותר על ההשתתפות, או לחילופין דגש רב יותר על מס הכנסה.

שלי יחימוביץ': מס הכנסה הרבה יותר חזק מההשתתפות.

בועז סופר: בסיטואציה הזאת הבחירה, האמצעים או המינון שונים בהתאם למה שאתה בוחר.

בועז סופר: הערכה שלנו היא שגם אם תוצאת הלוואי היא הקטנת שיעור העוני, הדגש שניתן הוא על הגדלת שיעור ההשתתפות.

זאב אלקין: יכול להיות שיש לי בעיה בהבנת הנקרא, אבל הכותרת של הצעת החוק הממשלתית היא הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים.

זאב אלקין: המטרה של חוק זה לקבוע הסדרים שונים להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה, לסייע לעובדים ברמות השכר הנמוכות.

שלי יחימוביץ': ירדת מזה.

בועז סופר: לא ירדתי.

בועז סופר: אמרתי שלחוק יש 2 מטרות שאי אפשר להשיג את שתיהן באותה עוצמה.

בועז סופר: אנחנו שמים דגש רב יותר על הגדלת שיעור ההשתתפות.

שלי יחימוביץ': אם הייתי יודעת לא הייתי מצביעה בעד.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שיש בזה הקטנת פערים חברתיים בעיקר.

בועז סופר: יכול להיות שאת צודקת, אבל אי אפשר להגיד שבאותו כלי נשים את 2 המטרות.

שלי יחימוביץ': זה מה שכתוב בחוק.

בועז סופר: אני לא אומר שאפשר להשיג את הגדלת שיעור ההשתתפות או את הקטנת העוני.

שלי יחימוביץ': תשנו את השם של החוק.

בועז סופר: אנחנו מתווכחים על סמנתיקה.

בועז סופר: יש 2 מטרות שלא יכולות להיות מושגות באותן עוצמה.

ראובן ריבלין: מה שאמרת כאן זה דבר חמור ביותר.

ראובן ריבלין: אתה אומר על כל עצמאי שהוא לא מדווח דיווח אמת.

ראובן ריבלין: המדינה מקבלת את הדוח כדבר שהוא מוכח לכאורה.

ראובן ריבלין: לאחר מכן אם יש טענה כלפי הנישום המדינה ממצה איתו את הדין עד תום.

ראובן ריבלין: אתה בא ואומר מראש שכל עצמאי על ידי כך שתיתן לו את התמריץ אתה בעצם ממריץ אותו לא ללכת לעבודה או לרמות.

ראובן ריבלין: זה דבר חמור ביותר מבחינת התפישה.

ראובן ריבלין: הכותרת של החוק היא לא סמנתיקה אלא הרציו של החוק ועל פיה מפרשים בתי המשפט את תכלית החוק.

ראובן ריבלין: תכלית החוק יותר חשובה לפעמים ממילות החוק.

ראובן ריבלין: כשאומרת לך חברת הכנסת שלי יחימוביץ שהיא הצביעה בעד החוק מהטעם שהיה כתוב שהוא נועד לצמצום פערים, אז זה דבר שאי אפשר לבוא ולומר עליו סמנתיקה.

ראובן ריבלין: אם אתם מתכוונים לזה שזה סמנתיקה מיד תמחקו את זה.

שלי יחימוביץ': אנחנו יוצאים מתוך אותו דיון מייגע של מה עדיף, האם שכר מינימום או מס הכנסה שלילי.

שלי יחימוביץ': אני מצדדת בהעלאת שכר מינימום, כשבלית ברירה אני אסכים גם לדבר הזה.

שלי יחימוביץ': כשאנחנו מדברים על העלאת שכר המינימום זה אומר להקטין פערים.

שלי יחימוביץ': פתאום אנחנו שומעים שהקטנת הפערים זה רק אחוז קטן מתוך ההצעה, כשהיעד של הגברת התעסוקה הוא היעד המרכזי.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא מדברים על סמנתיקה, כיוון שאתה משתמש בדבר הזה כדי להסביר מדוע העצמאים לא ייהנו ממס הכנסה שלילי.

שלי יחימוביץ': נמאס לי מהעניין הזה שעצמאיים הם בנים חורגים על בסיס קבוע.

שלי יחימוביץ': אין דבר שאנחנו לא מטפלים בו ולא מוציאים ממנו את העצמאיים, מתוך תפישה מעוותת שהעצמאים הם חבורת מיליונרים או לחילופין חבורת רמאים.

שלי יחימוביץ': בסופו של דבר מדובר באנשים שעובדים קשה למחייתם.

שלי יחימוביץ': הם בנים חורגים בכל הצעת חוק שעולה כאן כמעט.

שלי יחימוביץ': גם בפנסית חובה הם לא נמצאים.

שלי יחימוביץ': בכל מקום הם נפגעים באופן שיטתי.

שלי יחימוביץ': אין שום רציונאל בלא להכליל אותם כאן.

שלי יחימוביץ': זאת הטלת דופי בהם.

שלי יחימוביץ': אחרי שראש הממשלה הודיע שהוא לא צריך אג'נדה הוא דאג להוציא חוברת שקוראים לה אג'נדה כלכלית חברתית לישראל, כשהמילה אג'נדה מוזכרת בה 150 פעם לפחות.

שלי יחימוביץ': באג'נדה של ראש הממשלה כתוב שהציר הראשון הינו צמצום העוני תוך עידוד הצמיחה.

שלי יחימוביץ': המפתח הוא הגברת התעסוקה עם שכר הולם ואופק כלכלי.

משה בר-סימנטוב: אחת ההשפעות השליליות של מס הכנסה שלילי היא מה שקרוי בכלכלה השפעת הכנסה שבה האנשים מתאימים את ההכנסות שלהם באופן לגיטימי על מנת להגיע למענקים המרביים.

משה בר-סימנטוב: אנחנו רואים בזה השפעה שלילית.

שלי יחימוביץ': למה אתם לא חושדים במעסיקים שכירים שיעשו את אותו הדבר?

משה בר-סימנטוב: אנחנו חושבים שזאת השפעה שלילית של מס הכנסה שלילי.

משה בר-סימנטוב: אנחנו חושבים שהיא תקבל ביטוי ביתר עוצמה במקרים שבהם אנשים מועסקים באופן עצמאי ולא במקרים שאנשים שכירים.

שלי יחימוביץ': אותו מעסיק יכול לשלוט גם על ההכנסה.

שלי יחימוביץ': .

משה בר-סימנטוב: זה נכון, אבל ההשפעה השלילית יותר חזקה בעצמאים מאשר בשכירים.

משה בר-סימנטוב: לעניין האפשרויות של ניצול לרעה.

משה בר-סימנטוב: אי אפשר להתעלם מזה שהן קיימות.

משה בר-סימנטוב: זה לא הקו שמנחה אותנו בבחירת מודל.

משה בר-סימנטוב: אפשרויות הניצול לרעה קיימות גם בהצעה של חבר הכנסת סילבן שלום.

חיים אורון: אני יודע שמס הכנסה שלילי בלי חובת דיווח אישית היא מערכת לקויה.

חיים אורון: כל ניסיון לרבע את המעגל הזה הוא בלתי אפשרי.

חיים אורון: במס הכנסה שלילי, שאני תומך בו, יש התעלמות מודעת מהכנסות אחרות.

חיים אורון: אני בעד זה, אבל למה אתם מוציאים את העצמאיים מהעסק?

חיים אורון: נניח שיש שני שכירים, לאחד יש שכר דירה מ4 דירות, לשני אין.

חיים אורון: השכר דירה שהאחד מקבל מ4 דירות לא בא בחשבון.

בועז סופר: הוא לא בדוגמה.

בועז סופר: אם יש לו 4 דירות הוא לא מקבל מס הכנסה שלילי.

חיים אורון: יש לו הכנסות אחרות פטורות ממס.

חיים אורון: הוא לא מופיע אצלך בשיעור של יותר משכר המינימום.

חיים אורון: עד כאן אני צודק?

בועז סופר: כן.

חיים אורון: האדם הזה הולך לעבוד ומשתכר מתחת לטבלאות שמופיעות פה.

חיים אורון: הוא יקבל מס הכנסה שלילי.

חיים אורון: מראש מדובר במבנה שהוא לא שלם ולא מקיף את כולם.

חיים אורון: ההגדרה בחוק הרבה יותר מצומצמת.

חיים אורון: פה אני נכנס לויכוח בשאלה אם הכלי הזה הוא כלי לצמצום פערים, או הכלי הזה הוא כלי לעידוד אנשים לעבודה.

חיים אורון: הכלי הזה הוא בעיקרו של דבר כלי לעידוד אנשים לעבודה.

חיים אורון: הוא כלי שתומך בהמשך קצבאות.

חיים אורון: מי שמציע להשתמש בכלי אחד לא יקבל בסוף את התוצאה.

חיים אורון: יהיו גם קצבאות, יהיה גם עידוד לעבודה.

חיים אורון: אין כלי אחד בלבד.

חיים אורון: הכלי הזה מתייחס בעיקרו של דבר לאותו שליש מהאנשים שהם מתחת לקו העוני והם עובדים.

חיים אורון: הוא לא מתייחס לקשישים, הוא לא מתייחס למוגבלים.

חיים אורון: אני הייתי רוצה שזה יהיה לכולם, רק השאלה איך עושים את זה לכולם.

חיים אורון: שכר מינימום לא פותר את העניין לשני שליש מהעובדים עם יותר מילד אחד שהם מתחת לקו העוני.

חיים אורון: שכר המינימום הוא עוד כלי.

שלי יחימוביץ': אף אחד לא אמר שזה כלי בלעדי.

חיים אורון: את אמרת שזה או זה או זה.

חיים אורון: זה לא תחליף למס הכנסה שלילי.

חיים אורון: זה כלי חשוב, אבל הוא לא יפתור את הבעיה לאנשים עם משפחות מעל 2 ילדים שעובדים והם מתחת לקו העוני.

שלי יחימוביץ': זה לא נכון, כי אם אתה מעלה להם את שכר המינימום.

שלי יחימוביץ': .

חיים אורון: לכמה?

שלי יחימוביץ': מה זאת אומרת לכמה?

שלי יחימוביץ': אתה לא מדבר איתי דיון פילוסופי, אתה מדבר איתי דיון מספרי.

חיים אורון: אני מדבר דיון פילוסופי כי אני מדבר על שכר מינימום.

חיים אורון: אם שכר המינימום הוא 2000 דולר אין בעיה.

חיים אורון: השאלה אם את תומכת בשכר מינימום של 2000 דולר.

שלי יחימוביץ': מס הכנסה שלילי לא פותר לך את זה מהכיוון השני.

חיים אורון: הוא כן פותר.

חיים אורון: אני יודע שאני מכניס את ידיי לתוך האש, אבל אני מכניס אותן כי כך אני רגיל לעשות תמיד.

חיים אורון: כל פעם מגיע נושא של השוואה בין שכירים לעצמאיים.

חיים אורון: בואו נבחן את הנושא כולו.

חיים אורון: המצב בין שכיר לעצמאי לא דומה בהקשר הזה.

חיים אורון: לעצמאי אין תלוש, אין כתובת, לא יודעים מי מקבל את הכסף, איך מקבלים את הכסף.

חיים אורון: אני לא מדבר על מידת הרמאויות בכל תחום.

חיים אורון: אלה שני מנגנונים שונים במהותם.

ראובן ריבלין: אצלו יש את הדיווח.

חיים אורון: אם הוא מגיע לסף המס ויש דיווח נפתרה הבעיה.

חיים אורון: השאלה מה קורה אם אין דיווח והוא מתחת לסף המס.

ראובן ריבלין: אנחנו מדברים רק על עצמאי שיש לו דיווח.

נדב הכהן: לא רק שאנחנו מטבע הדברים מתנגדים לאפליה בין שכיר לעצמאי, אלא לדעתנו צריך אפליה מתקנת.

נדב הכהן: רמת הסיכון שאדם לוקח על עצמו כשהוא נהיה עצמאי היא יותר גדולה.

נדב הכהן: בדרך כלל כשרמת העסקים בירידה גם רמת ההתחייבות והכאוס הכספי שנגרם לו הם יותר חמורים מאשר של שכיר.

נדב הכהן: אני לא מציע את זה כהצעה אופרטיבית, אבל אם כבר אז יש מקום לאפליה מתקנת ולא כפי שמוצע לשלול את זה מעצמאיים.

איתן צחור: הייתה טענה שהיישום לגבי עצמאי הוא בלתי אפשרי.

איתן צחור: פה אנחנו שומעים מנגינות קצת אחרות.

איתן צחור: כדי למנוע את הספק הזה הגשנו הצעה שמשקפת יישום פשוט.

איתן צחור: אנחנו אומרים שאת הדוח שהוא מגיש - בניגוד לשכיר - יוכלו לבדוק לאחר מעשה וללא כל בעיה.

איתן צחור: למדנו פה שלעצמאי יש תזרום.

איתן צחור: האם הכוונה בתזרום זה היכולת לעשות העברות?

איתן צחור: מדובר על עצמאי שמרוויח סכומים שאין לו אפילו לשלם לצורך ניהול החשבונות שלו.

איתן צחור: מדובר בעצמאי שמגיש דוח שנתי מדי שנה בשנה.

איתן צחור: הביקורת לגביו תיעשה.

איתן צחור: נתנו את כל האופציות.

איתן צחור: נתבקשנו על ידי האוצר לתת הצעה.

איתן צחור: הגשנו הצעה.

איתן צחור: ההצעה הזאת פרקטית, היא מאפשרת לכם לבדוק אותנו.

סילבן שלום: אני לא נכנס למטרות המקרו כלכליות של העניין שהן חשובות שלעצמן.

סילבן שלום: גם עידוד תעסוקה חשוב, גם הקטנת העוני וצמצום הפערים בחברה חשוב.

סילבן שלום: עצמאי שדיווח 5 שנים שהוא מרוויח 10 אלפים שקלים בחודש לא יבוא פתאום ויגיד שהוא מרוויח 4000 שקל בחודש רק כדי לקבל 200 שקלים נוספים.

סילבן שלום: זה דבר שלא יקרה.

סילבן שלום: אתה שואל לגבי עצמאי חדש שאין לו היסטוריה של דיווח.

סילבן שלום: בדרך כלל העצמאיים החדשים לא מרוויחים הרבה.

סילבן שלום: יש מקרים נקודתיים של כאלה שהרוויחו ופתאום נפלו.

סילבן שלום: אתם יודעים לדוג אותם מיד.

סילבן שלום: זאת טעות לחשוב שבעניין הזה יהיה גל של רמאויות.

סילבן שלום: רבותיי, גם הסנקציה הפלילית היא כל כך חזקה שאף אחד לא יעשה את הדבר הזה כדי לקבל עוד 200 שקלים בחודש.

סילבן שלום: מדובר בעצמאיים שעובדים שנים ארוכות.

סילבן שלום: אי אפשר להפלות את העצמאיים.

סילבן שלום: העצמאיים עובדים הרבה יותר קשה משכירים.

סילבן שלום: הם עובדים מצאת החמה עד צאת הנשמה.

סילבן שלום: הם עובדים 6 ימים בשבוע, לפעמים 7 ימים בשבוע.

סילבן שלום: אפילו עורכי דין ורואי חשבון הולכים למשרד במוצאי שבת ועובדים כי הם צריכים להספיק.

סילבן שלום: תמיד יהיו רמאים.

סילבן שלום: בואו לא נצא מנקודת מוצא שכולם רמאים.

סילבן שלום: את הרמאים נתפוס.

סילבן שלום: השאלה היא ברמה העקרונית.

סילבן שלום: מדובר בעצמאיים שמשתכרים פחות מ5000 שקל ומדווחים על זה.

סילבן שלום: זה מספר יחסית קטן.

סילבן שלום: גם האוכלוסייה הזאת היא אוכלוסייה זכאית.

סילבן שלום: יש הסכמה גורפת על כך שצריך לכלול גם את העצמאיים.

סטס מיסז'ניקוב: אין ספק.

בועז סופר: אמרנו בגילוי לב את כל הדברים שאנחנו חוששים מהם.

בועז סופר: הכנסה חציונית של עצמאיים היא כ50 אלף שקל בשנה.

בועז סופר: אלה הנתונים.

סטס מיסז'ניקוב: אתה יוצא מנקודת הנחה שהם רמאים.

בועז סופר: בוא לא נייחס אחוזים לכאן או לכאן.

בועז סופר: זה שילוב לא טוב בין מצב כלכלי רע ליכולת תמרון יותר גדולה.

בועז סופר: אלה הנתונים.

בועז סופר: אנחנו לא פרנואידים.

בועז סופר: ה50 אלף זה רק מי שהגיש, זה לא מי שלא הגיש.

חיים אורון: כמה זה ה100%?

בועז סופר: 300 אלף.

חיים אורון: תסתכלו על גודל האוכלוסייה שנזקקת לעזרה.

חיים אורון: בואו נצא מנקודת הנחה שחצי רמאים וחצי באמת נזקקים לעזרה.

חיים אורון: שכיר יכול לחיות מ50 אלף שקל בשנה.

חיים אורון: כל ניתוח כלכלי מינימאלי יכול להראות שלאורך זמן קשה לעצמאי להחזיק מעמד עם 50 אלף שקל בשנה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה חיכית לחוק מס הכנסה שלילי על מנת לבדוק האם אותו חציון של 50% מאותם אלה שמדווחים על 50 אלף שקל הם רמאים או לא?

סטס מיסז'ניקוב: אני בטוח שעשית את הבדיקות שלך גם לפני.

בועז סופר: 50 אלף זה אחרי שהגיע מפקח מס, תיקן שומה.

בועז סופר: .

סטס מיסז'ניקוב: לא חיכית להצעת החוק הזאת כדי לבדוק אם הם רמאים.

סטס מיסז'ניקוב: אתה עושה את הבדיקות לאורך שנים לגבי כמה מתוך אותם אנשים שדיווחו על 50 אלף שקל הם רמאים.

בועז סופר: יש נתונים.

סטס מיסז'ניקוב: מה האחוז של אותו חציון שדיבר אמת?

מוטי: אם אתה רוצה לעשות חשבון של שוק העבודה ועל ההכנסות אני מוכן, אבל צריך לעשות על זה דיון רציני.

מוטי: אין כזה דבר עצמאי כבדיד.

מוטי: יש המון דברים.

משה דרוקר: המצב של עצמאים הוא לא כל כך כמו שנראה.

משה דרוקר: פירסמנו מודעה על כך שאנחנו מחפשים עורך דין למשרד.

משה דרוקר: עשרות עורכי דין שסגרו משרדים פנו אלינו.

משה דרוקר: הבעיה במדינת ישראל היא שכשיש כמה רמאים מענישים את כל הציבור.

משה דרוקר: זה לא רק בנושאי מס, זה לאורך כל הדרך.

משה דרוקר: את זה צריך לפתור.

ראובן ריבלין: כולנו מסכימים שצריך להכניס את העצמאיים.

סמדר אלחנני: המנגנון הזה של שתי הצעות חוק נראה לי מאוד מסובך.

סמדר אלחנני: הוא גם נותן את התמריץ באיחור.

סמדר אלחנני: אני הצעתי לבטל את המדרגה הראשונה של מס בריאות וביטוח לאומי.

סמדר אלחנני: זה נותן את הפתרון לשכירים ולעצמאיים.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא הדיון עכשיו.

סטס מיסז'ניקוב: בואו נתייחס עכשיו לרווקים בעלי משפחה.

משה בר-סימנטוב: הצעת החוק הממשלתית מתייחסת לבעלי משפחות.

משה בר-סימנטוב: היא יוצרת אבחנה בגובה המענק בין משפחות עם ילד אחד או שניים למשפחות עם שלושה ילדים או יותר.

בועז סופר: זה לא רלוונטי אם הוא נשוי או לא נשוי.

משה בר-סימנטוב: אין אפשרות פרקטית ליצור אבחנה בין מי שנשוי למי שחי עם ידוע בציבור או שהוא גרוש.

משה בר-סימנטוב: מספיק שיש לו ילדים על מנת שיהיה זכאי.

משה בר-סימנטוב: מס הכנסה שלילי נועד למלא שתי תכליות.

משה בר-סימנטוב: האחת זה צמצום תחולת העוני, והשנייה היא עידוד השתלבות בעבודה.

משה בר-סימנטוב: המטרות האלו הן תחליפיות אחת לשנייה.

משה בר-סימנטוב: ההצעה הממשלתית בוחרת במבנה מענק שנועד לתמרץ עבודה.

משה בר-סימנטוב: כדי להשיג את האפקט של צמצום העוני מיקדנו את ההטבה בהורים עם ילדים ולא ברווקים.

משה בר-סימנטוב: על פי נתוני הביטוח הלאומי, רמת העוני בקרב שכירים או עצמאיים שאין להם ילדים שואפת לאפס, או כמעט ואינה קיימת.

סטס מיסז'ניקוב: מה לגבי מבוגרים בני 55 שהילדים שלהם כבר גדלו והם מרוויחים שכר המינימום?

סטס מיסז'ניקוב: מה קורה איתם?

סטס מיסז'ניקוב: אתה אומר שהעוני בקרב האנשים האלה שואף ל-0?

משה בר-סימנטוב: קו העוני ליחיד הוא כ2000 שקל לחודש.

סטס מיסז'ניקוב: לפי איזו מדידה?

משה בר-סימנטוב: לפי המדידה של הביטוח הלאומי, שהיא מדידה מאוד נדיבה באופן יחסי למדינות בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: אני מביא את הדוגמה של בני זוג בני 55 שמרוויחים שכר מינימום.

סטס מיסז'ניקוב: למה הם לא נכללים בהצעת החוק שלכם?

משה בר-סימנטוב: הם לא עניים.

משה בר-סימנטוב: יש לך מספיק עניים לטפל בהם.

בועז סופר: הרעיון שלנו הוא להתמקד במקומות בהם העוני הוא הגבוה ביותר.

בועז סופר: ברור שגם בקרב רווקים וקשישים יש עוני.

בועז סופר: אין ויכוח על זה.

בועז סופר: תחולת העוני הגבוהה ביותר מתואמת עם מספר הילדים.

בועז סופר: אלה הממצאים.

בועז סופר: זה מה שקיבלנו מביטוח לאומי.

בועז סופר: זה על פי מדידה מקובלת בכל המדינות בעולם.

בועז סופר: קו העוני הוא מחצית מהכנסה חציונית.

בועז סופר: לא משה המציא את זה, גם לא בועז המציא את זה.

בועז סופר: ברור שזה מבליט את הבעיה בחלוקת ההכנסות.

משה בר-סימנטוב: אם ייושם המודל בהצעת החוק הפרטית אנחנו עשויים להעלות את ההכנסה החציונית באוכלוסייה וכתוצאה מזה גם להעלות את קו העוני ולהגדיל את מספר העניים.

משה בר-סימנטוב: במקום שבאנו לברך אנחנו נצא מקללים.

אודי ברזילי: אנחנו התייחסנו לא רק למבוגרים בני 55 אלא גם לזוגות הצעירים שנמצאים באוניברסיטה ולומדים.

אודי ברזילי: גם הם נמצאים מתחת לקו העוני.

אודי ברזילי: גם הם זכאים לקבל כמו כל אחד אחר.

אודי ברזילי: זאת הייתה עמדתנו.

נדב הכהן: אנחנו מבינים שכדאי לתמרץ כל אדם שיוצא לעבודה ומשתכר פחות מהסכומים המקובלים, אבל אי אפשר להבין את הקריטריונים של ילדים.

נדב הכהן: הצרכים של אנשים מבוגרים הרבה פעמים עולים על הצרכים של אנשים צעירים ועל הצרכים של אנשים צעירים עם ילדים.

חיים אורון: אני מציע שאת כל המספרים שמופיעים בחוק אנחנו נכפיל.

חיים אורון: מה שמסתובב פה סביב השולחן זה איך מחלקים יותר ויותר.

חיים אורון: אני מציע להכפיל את כל המספרים.

חיים אורון: אם זה לא ייגמר במיליארד אלא בשני מיליארד שקל זה לא יהיה.

חיים אורון: אם אין מגבלה תקציבית אפשר להוסיף למעלה, אפשר להוסיף למטה, אפשר להוסיף קדימה, אפשר להוסיף אחורה.

חיים אורון: לי יש מטרות ייעודיות יותר טובות למיליארד שקל.

חיים אורון: את המיליארד הראשון אני מחלק פחות או יותר ככה, את המיליארד השני שפה מתגלגל אני לא רוצה לחלק ככה.

חיים אורון: אני רוצה להעלות את זה למשפחה עם שני ילדים מ300 שקל ל400 או 500 שקל.

חיים אורון: הקושי הכי גדול שאני רואה זה אנשים שעובדים או שהם על סף העבודה ונמצאים מתחת לסף העוני.

חיים אורון: להם אני חושב שצריך הכי הרבה לעזור, לא לבחור בן 21 או לבחורה בת 22.

חיים אורון: אם יש עוד כסף אני רוצה להגדיל מ200 ל300.

בועז סופר: על אותו בסיס מקבלים.

חיים אורון: אתה אומר שמתחת ל1600 לא עוזרים.

חיים אורון: אני אומר שצריך לרדת שתי מדרגות.

חיים אורון: זה תיקון שהוא לא לבוכטה הגדולה.

חיים אורון: אני רואה את הטבלאות של 200, 300 שקל תוספת שהן משמעותיות למשפחה עם שני ילדים.

חיים אורון: מדובר בסכומים מאוד קטנים.

אודי ברזילי: אין מחלוקת עם האוצר שאלה הסכומים הקטנים.

אודי ברזילי: החלק הקטן הולך לנשואים שאין להם ילדים.

אודי ברזילי: זה החלק הקטן.

חיים אורון: אני רואה השוואה בין שתי ההצעות.

חיים אורון: האחת מיליארד, השנייה מיליארד וחצי שקל.

חיים אורון: אולי היא שגויה.

סילבן שלום: אנחנו חושבים שהעלות של כל החוק תהיה 0.

סילבן שלום: הכל ילך לצריכה.

חיים אורון: אני תומך ב2 מיליארד.

סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו רוצים לעודד תעסוקה גם בקרב האוכלוסייה שאני הבאתי אותה כדוגמה, אז ההצעה של הממשלה לא מספיקה ולא שלמה.

משה בר-סימנטוב: להיפך.

משה בר-סימנטוב: המודל המוצע בהצעה הפרטית נותן את המענק למפרנס העיקרי במשק הבית.

משה בר-סימנטוב: המפרנס העיקרי על פי רוב הוא הגבר.

משה בר-סימנטוב: כשנותנים מענק למפרנס העיקרי מגדילים את השפעת ההכנסה ואת התמריץ השלילי של המפרנס המשני, קרי נשים.

משה בר-סימנטוב: בהצעה הממשלתית הזכאות למענק היא אישית לכל אחד מהעובדים.

סילבן שלום: בתנאי שהוא מגיע לפחות מסף המס.

חיים אורון: זה לא סף המס של מס הכנסה, זה 1600 שקלים שאתם מדברים עליהם.

חיים אורון: גם אם האישה מרוויחה 1800 או 2000 שקל היא צריכה לקבל הטבה, אבל יותר נמוכה.

משה בר-סימנטוב: זה דיון אחר.

משה בר-סימנטוב: ההבדל המהותי בין ההצעות הוא למי משולם המענק.

ראובן ריבלין: זה על פי ההכנסה.

משה בר-סימנטוב: 1725 זה סף הכניסה למערכת.

סילבן שלום: לזה שעוקף את חוק שכר מינימום נותנים את המענק.

חיים אורון: אני חושב שהמינימום צריך להיות פחות.

חיים אורון: פה מדובר על חלקיות משרה, על נשים שעובדות חלקית או נכים ומוגבלים.

חיים אורון: אם יורדים בעוד שתי מדרגות, זאת אומרת שנותנים עידוד למי שעובד במשרה חלקית.

בועז סופר: העובדה שאנחנו מתחילים מ1725 זה לא רלוונטי לשכר מינימום.

בועז סופר: אנחנו לא מתייחסים לחלקיות משרה, אנחנו מדברים על סכום.

בועז סופר: חבר הכנסת אורון אמר שהוא רוצה להקטין את הסכום.

סטס מיסז'ניקוב: עד לאיזה הכנסה אתם מתייחסים?

בועז סופר: השיא הוא 4200.

בועז סופר: הוא יורד בהדרגה עד 5700.

משה בר-סימנטוב: השיא מגיע מ3000 ל4000 שקל.

משה בר-סימנטוב: בטווח הכנסה הזה גובה המענק הוא מרבי.

משה בר-סימנטוב: מתחילים לקזז בהדרגה מ4000 שקל עד 5200 או 5700.

משה בר-סימנטוב: הצעת החוק נותנת מענה לאנשים עם מוגבלויות.

משה בר-סימנטוב: יש את הקבוצה הרגילה של אנשים שעובדים בשכר מינימום רגיל, ויש התאמה אינדיבידואלית לכל פרט שעובד בשכר מינימום מותאם.

משה בר-סימנטוב: מס הכנסה יעשה חישוב פרטני לכל עובד ועובד שנקבע לו שכר מינימום.

משה בר-סימנטוב: אם נקבע לו שכר מינימום של 1500 שקל הוא ייכנס למערכת ב750 שקל.

שלי יחימוביץ': כמה קבוצות יש?

בועז סופר: שתיים.

שלי יחימוביץ': איפה נמצא מספר העובדים הגדול ביותר?

שלי יחימוביץ': באיזה דרגות?

שלי יחימוביץ': אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 3000 שקל ואינה עולה על 4000 שקל הוא יקבל סכום של 275 שקלים.

שלי יחימוביץ': כמה עובדים כאלה יש?

משה בר-סימנטוב: עשינו הרצות.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אחת ההמלצות.

בועז סופר: עשינו את זה, אבל אין לי כאן את הנתונים.

שלי יחימוביץ': מה הקבוצה הכי משמעותית?

בועז סופר: אנחנו נכין את הנתון הזה.

חיים אורון: מה קורה אם מקבלים את ההצעה של למעלה ולמטה כבודדים?

חיים אורון: מה המשמעות של הדבר הזה?

בועז סופר: אם לוקחים את הבודדים אנחנו יכולים לעלות.

בועז סופר: .

סטס מיסז'ניקוב: היינו רוצים לראות את הנתונים.

סילבן שלום: בהצעה שלנו יש התייחסות לחלקיות משרה.

סילבן שלום: בין הקריאה הטרומית לקריאה ראשונה נשמט הסעיף המסוים הזה.

בועז סופר: אי אפשר ליישם את זה.

סילבן שלום: ההצעה הממשלתית אומרת 1725 שקלים, היא לא מתנה את זה בחלקיות משרה.

סילבן שלום: יכול אדם - לפי הראייה שלכם - לקבל במשרה מלאה 1725 שקלים.

שלי יחימוביץ': זה פחות משכר מינימום.

סטס מיסז'ניקוב: האם לאדם שמקבל קצבה מגיע על אותה הכנסה של 1725 שקלים?

מיכל דוייטש: תלוי איזו קצבה.

סטס מיסז'ניקוב: קיצבת אם חד-הורית.

מיכל דוייטש: היא לא מקוזזת.

שלי יחימוביץ': מה מקוזז?

משה בר-סימנטוב: אבטלה, מילואים, זיקנה.

בועז סופר: אם אדם עובד במשרה מלאה ואנחנו רואים שבדיווחים שנתיים הוא מקבל 1725 שקלים, לכאורה חזקה שעברו פה על שכר מינימום.

בועז סופר: אין לנו מושג לגבי היקף המשרה.

בועז סופר: יכול להיות שעברו פה על חוקי עבודה.

בועז סופר: אני לא יודע לבדוק.

בועז סופר: להגיד שאני משלם למי שעובר על חוקי עבודה זאת אמירה לא נכונה.

ראובן ריבלין: באה הממשלה ואומרת שהיא לא מתייחסת למשרה אלא להשתכרות.

סילבן שלום: אני לא מגביל את הסכום אבל הוא מגביל ל1725.

סילבן שלום: אני אומר שבחלקיות משרה הוא יקבל לפי החלקיות.

סילבן שלום: אם הוא עובד ברבע משרה והוא מקבל 1000 שקל, אז הוא יקבל לפי רבע ממה שמגיע בפער בין שכר מינימום ל5000.

סילבן שלום: אני אומר שכל אחד מקבל, אפילו אם הוא מקבל פחות מ1725.

סילבן שלום: אני לעולם לא ייתן יד למישהו לעקוף את שכר מינימום.

מיכל דוייטש: המעבידים עוברים.

בועז סופר: אפשר לחוקק איזה החלטות שרוצים.

בועז סופר: אנחנו לא יודעים לבדוק את היקף המשרה.

בועז סופר: תכתבו מה שאתם רוצים.

בועז סופר: הצעת החוק הממשלתית לא כוללת את זה.

בועז סופר: אם אתה שואל אותי מבחינה אופטימאלית, אז בוודאי שהצעת החוק של חבר הכנסת סילבן שמדברת על חלקיות משרה נכונה ברמה המהותית, אבל מה לעשות שיש מגבלה של מידע.

בועז סופר: בסיטואציה הזאת ויתרנו על הדרישה הזאת.

בועז סופר: הלוואי ויכולנו ליישם אותה.

חיים אורון: הויכוח האמיתי הוא אם מורידים את ה1725 למספר יותר נמוך.

סילבן שלום: אצלי הוא מקבל בכל סכום.

סילבן שלום: אני לא מאמין שיש מישהו שעובד במשרה מלאה ומקבל פחות משכר מינימום.

סטס מיסז'ניקוב: אלא אם הוא מקבל תוספת קצבאות ואז הוא משלים את ההכנסה.

סילבן שלום: זה משהו אחר.

סילבן שלום: מיכל אומרת שמי שעובר על החוק זה המעביד ולמה לנו לדפוק בגלל זה את העובד.

סילבן שלום: בזה אנחנו מנציחים את העניין של הפרת חוקי עבודה.

סילבן שלום: זה הדבר החמור.

חיים אורון: בהצעת החוק שלך, סילבן, משלמים דרך המעסיק.

חיים אורון: אם משלמים דרך המעסיק אז העמדה שלך ברורה.

חיים אורון: אני נגד העניין הזה שזה יהיה דרך המעסיק.

חיים אורון: זה מסתדר עם עמדתי שאני רוצה סכום.

חיים אורון: אם המעסיק עבר על שכר מינימום, שילך אלי ישי וידפוק אותו.

חיים אורון: אני רואה לנגד עיני בחוק הזה את האנשים שעובדים במשרה מלאה או בחלקיות משרה והרוויחו סכום מסוים.

חיים אורון: אני לא מציע 1700 אלא פחות.

חיים אורון: אם הוא הביא 750 שקל זה צומח לו ל850, ואם הוא הביא הביתה 1000 שקל זה צומח לו ל1100 שקלים.

חיים אורון: זה הרציונאל הפשוט של האדם שאנחנו רוצים להגיד לו ללכת לעבוד כדי שיקבל יותר.

חיים אורון: אני לא רוצה את המעסיק בפנים, אני לא רוצה את החלקיות משרה בפנים.

סילבן שלום: אנחנו נשכנע אותך שהמעסיק זה הדבר הכי טוב כי זה הכי ישים.

סילבן שלום: כל השאר זה לא רלוונטי.

סילבן שלום: לפי ההצעה של האוצר מי שעובד בחצי משרה יקבל יותר מאשר מי שעובד במשרה מלאה.

סילבן שלום: זה דבר אבסורדי שהדעת אינה סובלת.

סילבן שלום: לפי ההצעה הממשלתית מי שמקבל מעל 5000 שקל יהיה זכאי להטבה.

סילבן שלום: אני נותן למי שלא נהנה משום רפורמה שהייתה עד היום.

סילבן שלום: הסכום שהוא יקבל יותר משמעותי.

סילבן שלום: ככל שנותנים את זה ליותר אנשים כך סכום ההטבה יותר קטן.

שלי יחימוביץ': כמה זה שמרוויח 5000 שקל קיבל מהרפורמה במס?

שלי יחימוביץ': 13 שקל לחודש?

בועז סופר: קצת יותר.

סילבן שלום: אם הוא קיבל 5 או 6 שנים זה כבר סכום נכבד.

סילבן שלום: אני יכול לתת למי שמרוויח מעל 5000, אבל אז מי שלא נמצא מתחת לסף המס יקבל פחות.

סילבן שלום: אני רוצה למקד את זה באוכלוסיות שעד היום לא נהנו בכלל והן משתכרות עד 5000 שקל.

סילבן שלום: להן אני רוצה לתת את הכל.

סילבן שלום: אני לא רוצה לתת למי שיש מעל, כי בסופו של דבר כל אחד יקבל 13 שקלים.

חיים אורון: זה לא הדיון.

בועז סופר: על 5000 שקל משלמים שני גרוש וחצי מס הכנסה.

בועז סופר: ההפחתה תגיע לכ20 שקלים ל5000 שקל, ול60 שקלים ב6000 שקל.

בועז סופר: זה עדיין סכום משמעותי.

בועז סופר: ברור שאנחנו יכולים לדבוק במכשיר המס, אבל ברור לנו שזה לא תופס ב4000, ב4500 או ב5000 שקל.

בועז סופר: ב5000 שקל לעצור זה אומר שאני מתחיל ב4000 והשיפוע יהיה מאוד חד.

בועז סופר: אם אני שם ב5000 הטרפז יהיה מאוד משופע.

בועז סופר: ביטוח לאומי אומר שהוא רוצה שיפוע גדול יותר.

בועז סופר: אני לא יכול לעצור ב5000.

בועז סופר: אם אני רוצה שיפוע מתון צריך להתחיל מ3300.

ראובן ריבלין: פה באה לידי ביטוי האבחנה בין צמצום הפערים לעניין של עידוד היציאה לעבודה.

ראובן ריבלין: יש לנו עוגה מוגבלת.

ראובן ריבלין: השאלה למי ניתן לאכול אותה.

ראובן ריבלין: אם נרחיב הפרוסות והפירורים לא ישביעו אף אחד.

משה בר-סימנטוב: אתה לא יכול להביא למצב שבו הקיזוז השולי של בן אדם שמרוויח עוד שקל יגיע ל90 אגורות.

משה בר-סימנטוב: זה אבסורדי.

משה בר-סימנטוב: מזה ניסינו להימנע.

בועז סופר: אתה יכול לתת ליותר, אבל אז כל אחד מקבל פרוסה יותר דקה.

בועז סופר: אנחנו מתמקדים בילדים.

בועז סופר: בוודאי שאפשר לתת לנשואים בלי ילדים ולבני זוג בגיל 55, אבל אנחנו בחרנו להתמקד בילדים.

סילבן שלום: אני מוכן לקבל הצעה משולבת.

סילבן שלום: אצלי זה לא ספר תנ"ך.

סילבן שלום: אני רוצה שהאנשים המסכנים האלה יקבלו.

סילבן שלום: אני רציתי לעשות את זה ב2002.

סילבן שלום: מאחר ולא הייתה לי את האפשרות אז נתנו לכל אחד את ה13 שקלים האלה.

סילבן שלום: נתנו אז לשכבות החלשות את הסכומים הקטנים האלה.

שלי יחימוביץ': באותו זמן קיבלתי תוספת של 1500 שקל למשכורת.

סילבן שלום: אמרתי שאני אעשה את זה בשלב השני, אבל לצערי הרב כעבור 3 חודשים לא הייתי שר אוצר.

סילבן שלום: כרגע אני משלים את המשימה כי השכבות האלו צריכות לקבל.

בועז סופר: נפגשנו עם יאיר רבינוביץ כדי לנסות ולראות.

בועז סופר: אנחנו רוצים להעביר כמטרה את הנטל מהעובדים למעבידים.

בועז סופר: על הדרך אנחנו משיגים פה מטרה לא מבוטלת שאומרת שכל המעסיקים ידווחו לנו.

בועז סופר: אומרים לנו שנהיה מוכנים ב2022.

בועז סופר: אנחנו נערכים כמה שאנחנו יכולים.

בועז סופר: ברור שאם הצעת החוק לא תעבור במושב הזה אנחנו לא נהיה ערוכים ב2008.

בועז סופר: אנחנו נערכים לקבל את הדיווחים.

בועז סופר: אנחנו נפתח לשכות שירות.

בועז סופר: מרבית העובדים מדווחים על ידי מעבידיהם.

סטס מיסז'ניקוב: למה זה סיפור של המעבידים?

בועז סופר: לב ליבו של העניין זה הנושא של המעסיקים או המנגנון.

בועז סופר: אנחנו בונים מנגנון שיהיה מאוד פשוט בפני האזרח.

בועז סופר: הוא יחייב קצת יותר דיווח מצד המעסיקים.

בועז סופר: עדיין תהיה ועדת חריגים שתאפשר קבלה בכפוף לכל מיני דברים.

בועז סופר: אני לא יודע למזג את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני בסופו של דבר אצטרך להביא את שתי ההצעות להצבעה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו דנים על כל מיני אוכלוסיות ועל כל מיני סוגיות.

בועז סופר: יש הבדלים מאוד גדולים.

סילבן שלום: אני מוכן להכניס תיקונים.

ראובן ריבלין: נצא מתוך הנחה שהוועדה והכנסת יתמכו בגישת חבר הכנסת סילבן.

ראובן ריבלין: אני מבקש ממך, בועז, שתביא בפנינו את התיקונים שאתה רוצה לעשות בהצעה של חבר הכנסת סילבן שלום.

בועז סופר: לא דרך המעסיקים, לא משרה חלקית ולא עצמאיים.

בועז סופר: אפשר להתווכח אם זה 1725 שקלים או פחות, אפשר להתווכח אם הסכום למשפחה עם 2 ילדים הוא 275 שקלים או 313, אבל בנושא של מעסיקים זה כן או לא.

בועז סופר: את הנושא של חלקיות משרה אני לא יודע ליישם.

שלי יחימוביץ': תוך כמה זמן המנגנון הזה מוכן ליישום?

בועז סופר: לא נגענו בלוח הזמנים.

בועז סופר: לוח הזמנים אומר שב1.7.2008 יהיה התשלום הראשון.

שלי יחימוביץ': תצליחו להקים את המנגנון המסועף הזה עד אז?

בועז סופר: המנגנון לא כל כך מסועף.

בועז סופר: אנחנו מאמינים שנצליח להקים את זה.

בועז סופר: אם זה לא עובר במושב הזה אין 2008.

סילבן שלום: ההצעה שלי מיידית.

בועז סופר: הצעת החוק אומרת שבתחילת השנה חותם העובד על הטופס שבו הוא מצהיר על כל הפרטים.

בועז סופר: אומר מציע החוק להכניס את העניין של הכנסת בן הזוג.

בועז סופר: אנחנו לוקחים על עצמנו משהו שאף מעסיק פרטי לא יהיה מוכן וזה לא הגיוני להטיל עליו, כי לא רק שבינואר הוא יצטרך להחתים אותו על התצהיר, אלא גם בפברואר הוא יצטרך לשאול את האדם.

בועז סופר: אם רוצים לשלם חודש בחודשו צריך לוודא שבפברואר אנחנו נותנים שכר אמת.

בועז סופר: תתארו לכם מצב שבן הזוג עובד בשכר עונתי.

בועז סופר: נראה לכם הגיוני שהמעסיק יבקש הצהרה מהעובד ומבן זוגו?

ראובן ריבלין: הבדיקה תהיה שנתית, היא לא יכולה להיות חודשית.

שלי יחימוביץ': כמה עובדים נוספים צריך ברשות המסים כדי ליישם את הצעת החוק הזאת?

בועז סופר: צריך עוד מתכנתים, צריך עוד עיבודים.

בועז סופר: יש עלויות שהן חד-פעמיות, ויש עלויות שהן לא חד-פעמיות.

בועז סופר: עלות חד פעמית זה מתכנתים, כשאחר כך התחזוקה תהיה יותר מצומצמת.

בועז סופר: עלות חד-פעמית זה לשכות שירות שברור שבהתחלה נצטרך לפרוס בפריסה רחבה כי צריך לתת מענה לכל האינפורמציה.

בועז סופר: הערכה שלנו היא שהמנגנון עם תוספת תקני כוח אדם זה סדר גודל של עד 30 מיליון שקלים בשנה.

שלי יחימוביץ': האוצר יודע את זה?

משה בר-סימנטוב: כן.

סילבן שלום: זה לא עניין של תחרות.

סילבן שלום: יש פה עניין של מי שרוצה להעביר את ההצעה, ויש את הממשלה שמתנגדת עקרונית למס הכנסה שלילי.

סילבן שלום: מצד אחד אתם אומרים שלעובד יהיה קשה לדווח למעסיק, ומצד שני אתם רוצים לשלוח את כל העובדים למס הכנסה.

סילבן שלום: שולחים להם שיק הביתה פעם ב3 חודשים.

מיכל דוייטש: מפקידים להם את זה לבנק.

סילבן שלום: לכולם יש חשבונות בנק?

סילבן שלום: זה ברור שהמטרה של הממשלה היא לא להביא ליישומו של החוק.

סילבן שלום: האוצר שונא את החוק, הוא לא אוהב אותו.

סילבן שלום: האוצר לא אוהב חוקים שיש בהם תשלום.

ראובן ריבלין: תסביר לנו איך יתמודדו המעסיקים עם כל המטלות שהחוק מטיל עליהם.

סילבן שלום: חברי הכנסת מסתכלים על העניין בצורה של הצעה מול הצעה, הם לא מבינים שיש הצעה ויש משהו שהוא בכלל לא ישים וכל מטרתו היא להרוג את העניין.

סילבן שלום: כדאי שתתעוררו ותדעו שיש רק הצעה אחת שמקבלים או דוחים.

סילבן שלום: ההצעה השנייה לא ישימה, היא אינה אפשרית.

סילבן שלום: כל מטרתה היא שלא יהיה חוק.

חיים אורון: אני הצעתי בזמנו מס הכנסה שלילי, אבל אתה התנגדת.

סילבן שלום: אני כל החיים שלי הייתי באוצר?

סילבן שלום: מה אתה רוצה ממני?

חיים אורון: האוצר דחה את זה.

סילבן שלום: שום דבר לא מושלם, רק מאחר וההצעה הזאת היא הצעה ישימה מהיום להיום אני חושב שהיא הצעה נכונה.

סילבן שלום: המעסיקים הגדולים במשק זה שירות המדינה, זה החברות הממשלתיות, זה האוניברסיטאות, זה בתי החולים, זה כל הגופים הציבוריים.

סילבן שלום: אם נוסיף לזה גם גופים פרטיים, כמו אל-על, כמו פלאפון, כמו סלקום, כמו תנובה, כמו שטראוס אנחנו נגיע לחלק הארי של המעסיקים במשק.

משה בר-סימנטוב: זה לא רלוונטי להתפלגות השכר.

סילבן שלום: זה רלוונטי ביותר, כי חלק גדול מעובדי המדינה הם בשכר מינימום.

סילבן שלום: אף אחד לא מעלה על דעתו שהחשב של אוניברסיטת תל-אביב ירמה, שהחשב של סלקום ירמה או מישהו אחר ירמה.

סילבן שלום: כל עובד שנכנס לעבודה ממלא טופס.

בועז סופר: עלות ההצעה של חבר הכנסת סילבן יותר גבוהה, כי כל המשרדים יצטרכו עוד חשבים כדי לעקוב כל חודש.

סילבן שלום: הם לא יעקבו כל חודש.

סילבן שלום: עובד שנכנס לעבודה ימלא את הטופס.

סילבן שלום: הוא עושה את המילוי של הטןפס באותו אופן ובאותה צורה, רק עוד שתי רובריקות יהיו לו.

סילבן שלום: זה לגבי עובדים חדשים.

סילבן שלום: אנחנו אומרים שזה יופעל מ1 בינואר 2008.

סילבן שלום: עד אז כל עובד במקום העבודה ימלא את הטופס.

סילבן שלום: בזה נגמר העניין.

סילבן שלום: אם העובד מרמה הוא צפוי לסנקציה פלילית.

סילבן שלום: כל אחד יעשה את החשבון שלו.

סילבן שלום: בהצעה שלי 99% שהם לא רמאים יקבלו, ואילו בהצעה הממשלתית אף אחד לא יקבל.

סילבן שלום: כמעביד אתה מעביר כל חודש ניכויים למס הכנסה.

סילבן שלום: ממחר אתה תעביר ניכויים פחות זיכויים.

סילבן שלום: מדובר בשורה נוספת פשוטה ביותר.

ראובן ריבלין: אני מציע שפעם ב3 חודשים יקבלו.

בועז סופר: מה אם בן הזוג עבד חודש אחד ובחודש השני הוא לא עובד?

אריק אשרמן: האם מישהו ששכרו או שכרה מתחת לסכום שמכניס אותם לתוך התוכנית הזאת יקבלו השלמת הכנסה כמו שהם קיבלו עד היום?

מיכל דוייטש: זה לא נוגע להשלמת הכנסה.

שי סומך: מדברים פה על הישימות של הצעת החוק הממשלתית מול הצעת החוק הפרטית.

שי סומך: הבעיה הרבה יותר מהותית.

שי סומך: בהצעת החוק הפרטית מדובר בסבסוד מעסיקים.

שי סומך: החשש לסבסוד מעסיקים הוא גדול מאוד.

שי סומך: ככל שהעובד חלש יותר כך יהיה יותר סבסוד מעסיקים.

שי סומך: בהצעת החוק הממשלתית החשש הזה הרבה יותר רחוק.

שי סומך: מה התשובה לחיסרון הזה של הצעת החוק?

נדב הכהן: ההצעה הממשלתית כרוכה במנגנון מאוד מסובך של דיווחים, התאמות ועיבוד נתונים.

נדב הכהן: אנחנו מבקשים להפנות את תשומת לב חברי ועדת הכספים שתמורה עבור שעות נוספות ופרמיות לפי דיווח עלולה לשלול את הזכאות.

נדב הכהן: כדאי לחשוב על כך.

נדב הכהן: ייתכן מאוד שאת התמורה עבור עבודה נוספת לפי דיווח צריך לנטרל, כי אז יש תמריץ שלילי לעבודה נוספת.

לאה: חבר הכנסת סילבן שלום אמר שרוב המעסיקים הם ממסדיים או ציבוריים.

לאה: הוא שכח שרוב אותם מוסדות מעסיקים עובדי קבלן דור ג', דור ד' ודור ב', שמספרם רק הולך וגדל.

לאה: מעל 70% מהארגונים המוסדיים הם עובדי קבלן.

לאה: את העובדים הכי חלשים שמשתכרים הכי מעט ועובדים בתנאים הכי גרועים הוא מפקיר בידי אותם מעסיקים.

חיים אורון: הויכוח אם זה באמצעות המעסיקים או באמצעות המנגנון שמוצע הוא ויכוח מאוד מהותי.

חיים אורון: זו לא בעיה של רמאות.

חיים אורון: אנחנו מכירים את זה מעוד כמה תחומים שבהם היה עידוד להעסקת עובדים דרך המעסיקים ובמשך הזמן זה נבלע בתוך סך השכר.

חיים אורון: אני לא רוצה לראות את המנקות באוניברסיטה של באר שבע..

שלי יחימוביץ': באוניברסיטת באר-שבע הם יגידו לך שהן לא עובדות של האוניברסיטה.

חיים אורון: הקושי הכי גדול בכל ההצעה של מס הכנסה שלילי הוא שבסופו של דבר זה יהיה סבסוד למעסיקים ולא לעובדים.

חיים אורון: הטענה החזקה כנגד המנגנון הזה היא שבסוף לעובדים החלשים זה לא יגיע.

חיים אורון: אין לי הצעה יותר טובה.

חיים אורון: בתוך המגבלה הזאת האופציה שזה ינוהל באמצעות המעסיקים זאת האופציה הפחות טובה.

חיים אורון: אני לא אוהב את הממשלות ובדרך כלל אני באופוזיציה, אבל אני מעדיף שיק מגורם ממלכתי.

חיים אורון: אני מקווה שאף אחד לא ינצל את זה.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת סילבן שלום אומר לך שבחיים לא יהיה שיק.

משה בר-סימנטוב: הוא מפקפק ביושר שלנו.

חיים אורון: אם רוצים להרוג את החוק יש 200 דרכים נוספות.

חיים אורון: השאלה המהותית היא אם החוק הזה הוא כלי בידי המערכת הלאומית.

חיים אורון: אני חושב שצריכה להיות זרוע ממלכתית.

זאב אלקין: אני חוזר לשאלה אם ניתן לגשר או לא ניתן לגשר.

זאב אלקין: יש את שאלת המנגנון ואת השאלה של נוסחאות של מי שנכנס פנימה ומי שלא.

זאב אלקין: בכל המכלול השני אפשר לנסות לגשר.

זאב אלקין: בשאלה הראשונה אני לא רואה את האופציה לגישור.

זאב אלקין: השאלה שלי לחבר הכנסת סילבן שלום היא אם הוא יהיה מוכן לקבל את המנגנון של הממשלה אם הממשלה תלך לגישור בכל הסוגיות המהותיות.

סילבן שלום: סבסוד מעסיקים עלה כאן

סילבן שלום: כמה פעמים יחד עם העניין של עובדי קבלן וחברות כוח אדם.

סילבן שלום: חברות כוח אדם, אם זה מנפאור, או.

סילבן שלום: אר.

סילבן שלום: אס ודנאל, לא ירמו.

סילבן שלום: הם לא יכניסו את עצמם לבית הסוהר.

שלי יחימוביץ': אנחנו עדים להפרות המוניות של חוקי עבודה.

שלי יחימוביץ': חברת השמירה, שהיא חברה שמעסיקה לכאורה 10 אלפים עובדים, מגיעה כל שנה לוועדה לרישוי חברות שמירה ואבטחה כדי לקבל רשיון הפעלה.

שלי יחימוביץ': היא מקבלת אותו כל שנה, למרות שיש מאות תביעות של עובדים נגדה שנמצאו מוצדקות.

שלי יחימוביץ': התמימות האת לחשוב שמנפאור, או.

שלי יחימוביץ': אר.

שלי יחימוביץ': אס, חברת השמירה, תגבור, דנאל יעמדו בזה זה פשוט לא נכון.

סילבן שלום: כרואה חשבון אני יכול לומר לכם שאני לא אלך להפסיד את הרשיון שלי בשביל המעסיק שלי.

סילבן שלום: לא הייתי נכנס לבית סוהר בשביל אף אחד.

סילבן שלום: אני מאמין ש99% מהם הם כמוני.

סילבן שלום: השומר הכי טוב זה העובד עצמו.

שלי יחימוביץ': מה פתאום, הוא מפחד פחד מוות.

סילבן שלום: אני מאמין שהשומר הגדול ביותר הוא העובד עצמו, כי בסופו של דבר שום דבר לא יישאר חסוי.

סילבן שלום: אחרי שעובד אחד יצא ממקום העבודה ויפתח את הפה המעסיק יהיה בבית סוהר.

סילבן שלום: זה לא עניין של עבירה על חוק שכר מינימום, כמו עניין של כסף שהוא גנב ממנו.

סילבן שלום: זה שני דברים שונים לחלוטין.

סילבן שלום: הוא מוכן לעבוד מראש בשכר שעוקף את שכר מינימום, אבל ברגע שמגיע לו מהמדינה ומישהו אחר גונב לו את זה, זה משהו אחר לחלוטין.

חיים אורון: אף אחד לא יגנוב.

סילבן שלום: סבסוד מעסיקים היה לגבי העובדה שאם תעסיק יותר עובדים תקבל השתתפות מדינה בהעסקה.

סילבן שלום: זה דבר אחר.

סילבן שלום: פה יהיה לזה פרסום כללי.

סילבן שלום: כל עובד שמקבל 4000 שקל ידע שהוא צריך לקבל 4300.

סילבן שלום: ברגע שהוא לא יקבל 4300 הוא לא יוותר.

סילבן שלום: עובדים לא מוכנים לוותר.

סילבן שלום: יהיו כאלה בשוליים שיוותרו.

סילבן שלום: אותו עובד ילשין על הקבלן.

סילבן שלום: מצב שבו לוקחים לעובדים את הכסף מהכיס זה דבר אחר לחלוטין.

סילבן שלום: אם האוצר היה רוצה הוא היה מבקש להיכנס לדיון.

סילבן שלום: האוצר מציע נשואים בלי ילדים ואנחנו נשואים עם ילדים.

סילבן שלום: בואו נסיים את הסוגייה הזאת.

סילבן שלום: האוצר מציע חלקיות משרה ואנחנו משרה מלאה.

סילבן שלום: בואו נדון בדבר הזה.

סילבן שלום: האוצר מציע עד 5000 שקל ואנחנו עד 5700.

סילבן שלום: בואו נדון על הדבר הזה.

סילבן שלום: בועז אמר שלא ניתן לגשר.

סילבן שלום: אני אומר שניתן לגשר.

זאב אלקין: זה רק בגלל המנגנון.

סילבן שלום: על המנגנון נחליט בסוף.

סילבן שלום: בועז אמר שלא ניתן לגשר, זאת אומרת שהוא לא רוצה לגשר.

סטס מיסז'ניקוב: הוא אמר שלא ניתן לפשר ושצריך לסיים את זה במושב הזה.

משה בר-סימנטוב: יש הבדלים במנגנוני היישום.

משה בר-סימנטוב: העניין השני הוא המבנה של המודל, מי זכאי למודל, האם זה רק המפרנס העיקרי, האם זה שני המפרנסים במשק הבית, האם זה רק לאנשים עם ילדים, האם המבנה הוא טרפז שמתמרץ הגדלת היקף התעסוקה או יורד ורק מגדיל את התמריץ להקטנת היקף התעסוקה.

משה בר-סימנטוב: אלה דברים מהותיים.

משה בר-סימנטוב: יש דברים שהם בני גישור, כמו אם זה יהיה 1725 או 1600.

משה בר-סימנטוב: הדברים המהותיים זה איך נראה מבנה המענק כפונקציה של הכנסה, למי אנחנו נותנים אותו, איך אנחנו מיישמים.

משה בר-סימנטוב: אלו הסוגיות.

סטס מיסז'ניקוב: בקטעים האלה תצרכו ללכת אחד לקראת השני.

ראובן ריבלין: לסילבן לא איכפת שהמענק יועבר ישירות למשתכר.

סילבן שלום: בואו נשאיר את המנגנון לסוף.

סילבן שלום: זה לא כי אני מאוהב במנגנון שלי, אלא כי אני חושב שהמנגנון השני לא ישים.

סילבן שלום: בואו נאחד את כל הדברים.

משה בר-סימנטוב: לפי ההצעה של חבר הכנסת סילבן שלום אנחנו נצטרך להצמיד לכל עובד ועובד מפקח על מנת שיראה מה היקף המשרה שלו ומה גובה המענק שמגיע לו.

חיים אורון: מי שרוצה לתמוך בהצעה של סילבן יצביע בעדה, אבל אי אפשר לנהל את הדיון כשכל הדיון זה מו"מ עם חבר הכנסת.

חיים אורון: אני בכמה פרמטרים מקבל את הצעתו של סילבן.

חיים אורון: על המנגנון יצטרכו להכריע.

חיים אורון: אי אפשר לרבע.

חיים אורון: אפשר להחליט שזה 1600 או 1200, אפשר להחליט שזה עם עצמאיים או בלי עצמאיים, אפשר להחליט שזה מעל גיל 55 בלי ילדים, אבל מוכרחים להגיע להסכמה לגבי המודל.

חיים אורון: עליו נוסיף ענפים.

סטס מיסז'ניקוב: נבנה את המודל הכי טוב.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים לקחת את הדברים הכי טובים מהצעתו של חבר הכנסת סילבן שלום ואת הדברים הכי טובים מהצעת הממשלה.

זאב אלקין: אם ילכו על המנגנון הממשלתי וכל הסיפור הזה לא יעבור במושב הזה זה יידחה את זה מאוד חזק.

זאב אלקין: האם המנגנון הממשלתי הוא נכון או לא זאת סוגייה אחרת.

זאב אלקין: הייתי מציע לנסות לבצע תהליך גישור על סמך הנחת העבודה שהמנגנון יהיה מנגנון ממשלתי.

זאב אלקין: אם הם מסוגלים לעשות את זה בינם לבין עצמם מה טוב.

זאב אלקין: אם בסוף נשתכנע שחבר הכנסת סילבן שלום צודק וזה הורג את החוק, נפתח את זה עוד פעם.

זאב אלקין: זאת הנחת עבודה יותר סבירה.

זאב אלקין: אני מוטרד מגורם הזמן.

זאב אלקין: אני יודע שלא תוכל לכנס את הוועדה לדיונים ארוכים בסוגייה.

זאב אלקין: אם יש חשש שחבר הכנסת סילבן שלום מול הממשלה לא יצליחו להיכנס לתהליך בלי מתווך תצטרך להקים ועדת משנה שתגשר ותכריח את הממשלה לקיים את המו"מ.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו כולנו מעונינים בקבלת המודל הכי טוב, אבל מי שצריך להיות מעוניין בזה זאת הממשלה והיוזם הפרטי.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מקבל אקדח על הרקה שאומר שעוד מעט המושב יסתיים.

סטס מיסז'ניקוב: מי שהכי מעוניין בדבר הזה צריך לקיים את המו"מ.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שאנחנו נצביע עד סוף המושב על שתי הצעות החוק.

סטס מיסז'ניקוב: אני מקווה שזאת תהיה הצעת חוק אחת שתהיה מקובלת.

חיים אורון: הגורם הכי מעוניין זה הכנסת.

חיים אורון: אנחנו יודעים שמזה שנים חברי כנסת רוצים את החוק הזה.

חיים אורון: הממשלה בעבר התנגדה, עכשיו היא לא מתנגדת.

חיים אורון: בואו נראה מה עושים עם זה.

שלי יחימוביץ': כשחבר הכנסת סילבן שלום בא להחתים אותי על הצעת החוק הזאת העליתי בפניו את הבעייתיות המרכזית שלה.

שלי יחימוביץ': אני תומכת באופן ברור וחד משמעי במנגנון שמציע האוצר.

שלי יחימוביץ': כל מנגנון שמעביר את הכסף או מתגמל את המעסיק יגרום לשחיקה בתנאיו של העובד.

שלי יחימוביץ': אומר חבר הכנסת סילבן שלום שהשוטר הטוב ביותר זה העובד עצמו.

שלי יחימוביץ': צורת העסקה שהולכת ורווחת היא צורך העסקה באמצעות קבלנים, באמצעות חברות כוח אדם.

שלי יחימוביץ': אפילו מורים כבר מועסקים דרך עמותות.

שלי יחימוביץ': המציאות מלמדת שהעובד הוא לא השוטר של עצמו.

שלי יחימוביץ': הוא פוחד פחד מוות על מקום עבודתו.

שלי יחימוביץ': גם כשהעובד הוא השוטר הטוב של עצמו והוא מגיש תביעה החברה מודה שנפלה טעות והיא מגיעה להסכמה עם העובד אבל ממשיכה לרמות את כל העובדים האחרים שלא מתלוננים.

שלי יחימוביץ': זאת הרעה החולה במשק היום.

שלי יחימוביץ': אמר פה ג'ומס שיעשו הסכם כך שהעובד יקבל 100 והקבלן יקבל 100.

שלי יחימוביץ': זה לא יהיה.

שלי יחימוביץ': הקבלן יקבל את ה200, העובד לא יקבל כלום.

שלי יחימוביץ': בסופו של דבר השכר שלו יישחק.

שלי יחימוביץ': סוגיית המנגנון היא לא סוגייה שולית.

שלי יחימוביץ': סוגיית המנגנון היא סוגייה מרכזית.

שלי יחימוביץ': ממנה נגזור הלאה.

שלי יחימוביץ': חייבים לדבוק במנגנון של האוצר, אם כי אני מטילה ספק במהירות.

שלי יחימוביץ': .

משה דרוקר: לגבי החשש שהביעו פה על הסדרים בין עובדים למעבידים.

משה דרוקר: בהצעה של סילבן שלום משלמים לעובד 30% ולכן הוא לא יגיע אף פעם לשום הסדר עם המעביד.

ראובן ריבלין: מה יהיה אם המעביד יאמר שהוא חייב לו את הכסף והוא ינכה לו אותו?

סמדר אלחנני: סילבן, בהצעה שלך ברגע שהוא חורג מ10 אלפים שקל זה הורג את הכל.

סמדר אלחנני: בהצעת הממשלה יש מנגנון מסודר.

סילבן שלום: המטרה היא להעביר את ההצעה.

סילבן שלום: המטרה הזאת יותר חשובה מאגו או מקרדיט של כל אחד אחר.

סילבן שלום: בואו נתמקד בארבעת או בחמשת הדברים שכרגע עומדים על הפרק.

סילבן שלום: אם האוצר יגיד שזה הכל ראה וקדש אז אין מה לדבר, אבל אם יש על מה לדון, אז צריך לקחת את 5 הנקודות שעליהן דיברנו: 1.

סילבן שלום: הסכום המזכה.

סילבן שלום: 2.

סילבן שלום: חלקיות משרה 3.

סילבן שלום: עצמאיים.

סילבן שלום: 4.

סילבן שלום: נשואים עם ילדים או בלי ילדים 5.

סילבן שלום: עניין של המנגנון.

סילבן שלום: זאת ההצעה.

סילבן שלום: אפשר להגיד כמו שאמר בועז שלא ניתן לגישור.

סילבן שלום: אני אומר שכשאומרים אמירה כזאת סימן שלא רוצים.

סילבן שלום: אם זה יהיה נשוי עם ילדים או בלי ילדים לא על זה יקום וייפול הדבר.

סילבן שלום: לא רצינו לפגוע באלה שלא מביאים ילדים באופן מידי.

סילבן שלום: חשבנו שהם צריכים להיות בתוך העניין הזה.

סילבן שלום: כל הדברים האלה ניתנים לגישור.

סילבן שלום: אני לא מאוהב בשום מילה שכתבתי.

סילבן שלום: צריכים להיות תכליתיים.

חיים אורון: האלטרנטיביות קיימת אך ורק במנגנון.

סילבן שלום: הוא אומר שאין אפשרות לגשר בין ההצעות.

זאב אלקין: אם תנהל מולו מו"מ על בסיס הנחת העבודה שהמנגנון הוא שלו..

סילבן שלום: אני לא מתחייב לשום מנגנון שלו, כי אז אני משאיר לו ביד את היישום.

סילבן שלום: אם אני מראש אומר שהוא יקבע מתי יהיה היישום, אז היישום לא יהיה אף פעם.

סילבן שלום: אם הוא ידע שיש את האופציה של המעסיקים הוא יביא את התוכנית ליישום.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת סילבן שלום העלה פה סוגיות שמסכמות את כל המחלוקות שבין ההצעה של האוצר להצעה שלו.

סטס מיסז'ניקוב: בועז, אני מבקש שתספקו לנו נתונים לגבי אותם הדברים שדיברנו כדי שנוכל לקבל אמת מידה על מה אנחנו דנים ומה אנחנו רוצים.

סטס מיסז'ניקוב: הוועדה הזאת תחליט לבנות את המודל הכי נכון והכי ישים ויעיל מבחינת האנשים שזקוקים לו.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.