הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 17, 2007-06-25 13:00

נסים זאב: צהריים טובים, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

נסים זאב: הגיע הזמן שסוף סוף נוכל לעגן, אולי אפילו בחוק, את נושא המאבק בנגע הסמים, כדי שיהיה לו קצת יותר שיניים.

נסים זאב: מדי פעם, חברי כנסת מעלים הצעות כאלה ואחרים, שלדעתי הם הרבה פחות מבחינת הנחיצות, וסדר עדיפות עליונה, ובכל זאת הכנסת מקבלת החלטות, שמאפשרות שבשנים הבאות לא ניתן יהיה לקצץ מהתקציב הבסיסי המינימלי שבו אנחנו חייבים להתמודד.

נסים זאב: מה שמגוחך מכל, זה הצורך במאבק בסמים, שהולך וגדל מיום ליום.

נסים זאב: שמעתי בחדשות, לפני חמש דקות, על שוטרת סמוייה שתפסה בפאב קבוצה שלמה של סוחרים באקסטזי, ובכל מיני סמים.

נסים זאב: זאת אומרת, הנגע נפוץ, והשיטות של מכירת הסמים, הופכת להיות מסחרית, מתוחכמת יותר ויותר.

נסים זאב: יש צורך בהרבה כוח אדם כדי להתמודד, אנחנו ניתן את הכלים ברמה של רעיונות.

נסים זאב: רעיון דורש תקציב, כדי לתפוס את אותם סוחרים, צעירים, נערים, נערות, צריך יותר כוח אדם, צריך יותר פיקוח, יותר אנשים שיסתובבו בפאבים, אולי צריך לחשוב על יותר מתנדבים, כמו במשטרת התנועה, יהיו אנשים שייצאו לפאבים כמתחזים שבאים לקחת חלק באירועים ובריקודים, קוראים לזה ב'חינגה', וצריך למצוא את כל הדרכים.

נסים זאב: התקציב הוא הדבר הבסיסי, אם אין קמח אין תורה.

נסים זאב: פה זה ברור, אם אין פה את התקציב הנכון, הראוי, אנחנו יכולים לומר שזה הנושא הלאומי ממדרגה ראשונה, מניפים דגל, אבל אין לזה שום משמעות.

נסים זאב: הייתי רוצה לשמוע את משרד האוצר בעניין הזה.

נסים זאב: ניתוח קצר בין השנים שחלפו, שעברו, כמה היה, כמה קוצץ, מה המשמעויות של הקיצוצים שהיו עד היום, מתי התחילה להיות הגדלה שלא בספר התקציב.

נסים זאב: זאת אומרת, אנחנו נתונים לחסדים של סיעות כאלה ואחרים, שיש להם במקרה תקציב קואליציוני.

נסים זאב: התקציב הקואליציוני יכול להיות תוספת, אבל לא יכול להיות בסיס של עבודה כל כך חשובה, שאנחנו צריכים לעשות את המירב, שלא יהיו תלויים בחסדים של חברי כנסת.

נסים זאב: אלא התקציב צריך להיות רציני, מאוזן, ושיש לו כוח ושיניים, כדי להתמודד במאבק בפשיעה.

ודים גודון: אני אחראי על המשרד לביטחון פנים וזרועותיו, כלומר, משטרה ושירות בתי הסוהר.

ודים גודון: אני מכיר את המשרד עליו אני מופקד.

ודים גודון: אתחיל עם הרשות הלאומית למלחמה בסמים, במשרד הרווחה, אחר כך אני אעבור למשטרה.

אורי אסטליין: אני מבקש רק לתקן מהיום והלאה, זה כבר שנתיים.

אורי אסטליין: הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול.

ודים גודון: מה שהועבר אלי, בתקציב על שינוייו שעומד לטובת הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול, בשנת ‏2007 – הוא 39 מליון שקלים.

ודים גודון: ב-2006 – 28 מליון שקלים.

ודים גודון: 2005 – 24 מליון שקלים.

ודים גודון: התקציב המקורי ב-2007 – היה 15 מליון, ועל שינוייו 39 מליון שקלים.

איריס יוגב: חבל, הפרטים לא נכונים.

ודים גודון: צריך להפריד בין תקציב מקורי, לתקציב על שינוייו.

ודים גודון: על שינוייו זה כל התוספות שמתווספות לתקציב המשרד במהלך השנה.

ודים גודון: לי הועבר 39 מליון שקלים.

איריס יוגב: אנחנו מוכנים לקבל 39 מליון, אנחנו נשמח.

אורי אסטליין: אנחנו גם נודה.

ודים גודון: זה מה שאני יודע לגבי תקציב הרשות הלאומית.

נסים זאב: זאת האינפורמציה שהוא קיבל.

נסים זאב: זה מצב של עלייה משנה לשנה.

ודים גודון: בתקציב על שינוייו.

ודים גודון: לעומת זאת, אם אתה מסתכל על תקציב מקורי, ב-2005 – 11 מליון שקלים, 2006 – 20 מליון שקלים, ב-2007 – 15 מליון שקלים.

אורי אסטליין: אלה המספרים המדוייקים.

נסים זאב: בעצם ככל שהורידו במקורי, אז חיפשו את הסיעות שיתנו את התמיכות שלהם.

נסים זאב: זאת אומרת, אם היו 15 במקור, וזה הגיע ל-39, זה הגיע בגלל ישראל ביתנו, בגלל ש"ס שנתנה את חלקה, זה נכון?

ודים גודון: יכול להיות שכן.

ודים גודון: זה הגיע איכשהו, אני לא יודע באיזה דרכים.

נסים זאב: אני גם מבין את התחכום.

נסים זאב: כאשר נותנים למפלגה כסף, אומרים לה בעצם אנחנו כבר יודעים איך להסתדר.

נסים זאב: כבר מראש מתכננים קיצוץ מצד אחד, לתקציב הבסיסי.

נסים זאב: מצד שני, יש הסכם קואליציוני, אבל חוזר בצורה עקיפה, כך זה נראה על פניו.

נסים זאב: חלילה, אני לא אומר שאתה שותף למהלך הזה.

איריס יוגב: זה יוצר בעיה מאוד קשה, העניין של התוספות מההסכמים הקואליציוניים, מפני שזה לא מופיע בבסיס התקציב, אנחנו לא יכולים לתכנן בזמן.

ודים גודון: לגבי משרד הרווחה, אין לי פילוח תקציב רב שנתי, יש לי רק לשנת 2007.

ודים גודון: ליחידה לטיפול בהתמכרויות הוקצו ב-2007, 44 מליון שקלים.

איריס מורדקוביץ: 51 מליון שקלים.

ודים גודון: אלה נתונים שהועברו אליי.

נסים זאב: למשרד העבודה והרווחה יש תקציב של 44 מליון בבסיס התקציב.

איריס מורדקוביץ: הבסיס שלי אחר, אבל בסדר.

ודים גודון: לגבי המשרד לביטחון פנים על זרועותיו, משטרה ושב"ס הרבה יותר קשה.

ודים גודון: זה לצבוע תקציבים המיועדים למלחמה בסמים.

ודים גודון: יש פה נציג של אג"ת במשטרה, הוא יוכל להגיד זאת יותר טוב ממני.

ודים גודון: אבל מה שאני רוצה להדגיש, דווקא בשב"ס, בשירות בתי הסוהר, יש תקציבים ישירים המופנים למלחמה בסמים.

ודים גודון: הקימו בזמנו בצור צלמון, שהיה אמור להיות נקי מסמים, אני לא יודע מה קורה עכשיו.

ודים גודון: יש גם תקציבים ישירים שמוקצים לטובת הנושא, שבסך הכל מדובר ב-2007 כשני מליון שקלים, זה לא כולל כוח אדם, אני מנקה מזה תקציבי שכר.

ודים גודון: ב-2006 – היה מליון ושלוש מאות.

ודים גודון: התקציב עלה מ-2006 ל-2007, אני מדבר על בסיס התקציב.

ודים גודון: לגבי משטרה – עדיף שנציג אג"ת יציג את זה.

נסים זאב: תאמר לי איך זה מתחלק, זאת אומרת כל אחד ותפקידו.

ודים גודון: אני יכול להגיד שהפילוח הוא 2 מליון שקלים, יש נושאים שביניהם מדריכי נגמלים, שהם למעשה אסירים לשעבר, או נרקומנים, מכורים לשעבר.

ודים גודון: וכן פרוייקטים, כמו, בדיקות לגילוי סמים, והסברים ששרות בתי הסוהר מבצע.

ודים גודון: סך הכל, המשרד לביטחון פנים, מקבל תוספות, כל שנה ושנה יש לו תוספות.

ודים גודון: מדובר במאות מליוני שקלים.

ודים גודון: אנחנו לא קובעים סדרי עדיפויות של המשרד לביטחון פנים, הוא רוצה להקצות תוספת מסויימת, או לרשות להגנה על עדים, או למלחמה בסמים, או לטכנולוגיה, או לדברים אחרים, הוא מחליט על סדר עדיפות שלו.

ודים גודון: פה אני פחות יכול לקבוע.

נסים זאב: תודה אדוני.

מיכל קורקוס: אני אייצג את המשטרה.

מיכל קורקוס: עשינו אומדן, יש תקציבים שהם ישירים, מדור לסמים, או חלק מהמעבדה שלנו במז"פ – אלה תקציבים ישירים.

מיכל קורקוס: ויש תקציבים שאנחנו כמובן אומדים לכל יחידה בשטח, יחידות ארציות לחקירות פשעים, חקירות הונאה.

מיכל קורקוס: אנחנו אומדים סדר גודל של מעלה 2,500 תקני כוח אדם.

מיכל קורקוס: סדר גודל של כ-350 כלי רכב, אפילו יותר.

מיכל קורקוס: מדברים על סך הכל תקציב בסביבות 600 מליון שקלים בשנה, שהמשטרה מקצה.

מיכל קורקוס: שקרוב ל-10% מתקציבה - - -

נסים זאב: זה לא נועד לסמים.

מיכל קורקוס: זה מה שצבענו ואמדנו.

מיכל קורקוס: תקציב המשטרה הוא מעל 6 מיליארד שקלים.

מיכל קורקוס: כשאנחנו אומדים את החלק שלדעתנו מתקשר ישירות עם הסמים, סדר גודל של 600 מיליון שקלים.

מיכל קורקוס: ב-2003-2007 לוקחים איזשהו אחוז מסויים, יש מדורים שמטפלים בזה, אז זה 100%, יש דברים שאמדנו 15% פעילות.

נסים זאב: למשל כוח אדם.

מיכל קורקוס: כשמדובר במדור סמים, אז זה מלא על סמים.

מיכל קורקוס: יחידות אחרות, אמדנו ב-15%, חלקם 40%, חלקם יותר, במז"פ יותר.

מיכל קורקוס: זו עבודה לא על רגל אחת, שולחים אותה כל שנה --

נסים זאב: החלק של סמים באחוזים ביחס לפשיעה נוספת, זאת אומרת, זה עומד ב-10% מול 90% מכלל הפשיעה?

מיכל קורקוס: לא, 10% מתקציב המשטרה כולה.

נסים זאב: אם אני לוקח את כל נושא הסמים, האם ידוע לך איזה אחוז של פשיעה מול הפשיעה הכללית?

נסים זאב: אם יש לך נתון, היה מעניין אותי.

מיכל קורקוס: אין לי נתון.

מיכל קורקוס: גם המפכ"ל החדש, קיבל החלטה וזה מיושם לפני שבועיים.

מיכל קורקוס: הורידו מאות אנשים לנושא של השטח לסיורים, בעיקר לנושא הפשיעה, אם זה למועדונים.

מיכל קורקוס: הורדנו מאות תקנים, בשנה האחרונה 1,500 תקנים ירדו ממקומות אחרים לפעילות בשטח, במועדונים, בכל הערים במרכז, חלק בפשיעה הכפרית.

מיכל קורקוס: כל המלחמה בפשיעה קיבלה הסתה פנימית.

נסים זאב: שוטרים סמויים בעיקר.

מיכל קורקוס: אני מניחה שיש גם סמויים, אני לא יכולה להגיד.

מיכל קורקוס: אצלי במחלקה, תרמתי 2 לעניין.

מיכל קורקוס: ירדו ב-17 ביוני פקידים, אותם לא ניתחתי, ולא אמדתי את העלות שלהם.

נסים זאב: את לא מסבירה למשל את המצוקה, את החסר.

מיכל קורקוס: אמדנו את כל הנושא של הלחימה בפשיעה, נניח מעל מיליארד שקלים בשנה.

מיכל קורקוס: ביקשנו, ויש לנו מחר דיון עם האוצר, לתכנית רב שנתית 2008 10, סדר גודל לנושאים האלה קרוב ל-1,000 תקנים, סדר גודל של קרוב למיליארד שקל.

מיכל קורקוס: יחידה בפשיעה על כל ענפיה, זה כולל פשיעה וארגוני פשיעה.

מיכל קורקוס: בארגוני פשיעה הרי יש מרכיב של סמים, אנחנו יודעים שזה חלק מההון שהם צוברים.

מיכל קורקוס: לא יכולה לצבוע בדיוק כמה זה לסמים.

מיכל קורקוס: מחר יהיה לנו דיון ראשון עם האוצר, כמו שתמיד בסוף מקבלים איזשהו נקע, ואנחנו מקרטעים.

ארז נסים: בשנתיים האחרונות, יחידת מצ"ח מבחינת אמצעים, הוקצו משאבים, גם בכוח אדם, גם כספית, לטובת הפשיעה הכללית.

ארז נסים: לצורך העניין, בכוח אדם נוספו כ-30 תקני קבע, גם בחקירות ובמערך מודיעין.

ארז נסים: גם באמצעים נוספים אין לנו יכולות בתחום איסוף מודיעין וכו'.

ארז נסים: התוצאה היא בהיקף התיקים שנפתחים.

ארז נסים: ב-2006 נפתחו 1,334 תיקי סמים, לעומת 1,121 תיקי סמים ב-2005.

ארז נסים: יש עלייה במספר תיקי הסמים שנפתחים.

ארז נסים: עבירת סמים זו עבירת חשיפה בעיקר, ככל שיש יותר משאבים, כך נוכל לחשוף יותר, ולהתמודד טוב יותר.

נסים זאב: בכמה עלה התקציב?

ארז נסים: אני לא יודע כספית, מבחינת כוח אדם כפי שציינתי.

ארז נסים: 30 תקני קבע בעידן של קיצוצים, זה משמעותי.

נסים זאב: מה היה בשנת 2005 מול 2006, כמה עלה כוח אדם?

ארז נסים: 30 תקני קבע.

ארז נסים: מבחינת קבע - כמאה תקני קבע שהיו.

ארז נסים: 130 בסך הכל בכל היחידה, לא רק לסמים, הפשיעה הכוללת בכל היחידה.

נסים זאב: לא יכול לסווג.

ארז נסים: אני לא יכול לסווג.

ארז נסים: כמובן, הנתח לא קטן מהתחום לטובת הסמים.

ארז נסים: בגדול, הנתח של סמים מבחינת סך הפעילות של יחידת מצ"ח, תופס כ-40%.

ודים גודון: משהו כמו 25 תקנים.

נסים זאב: זה נתון חשוב.

נסים זאב: יש לכם בעיה תקציבית, צריכים עוד כוח אדם?

ארז נסים: לא נתנגד לקבלת תקציב.

נסים זאב: האם אתם מרגישים מצוקה, מחנק?

נסים זאב: מרגישים שצריכים להגיע ליותר ואתם לא מצליחים.

ארז נסים: אם אנחנו נהיה ריאליים, במצב הקיים כיום, עם התוספות קיימות, אני חושב שזה סביר.

ארז נסים: ככל שיהיו יותר משאבים, ויותר אמצעים, נוכל להתמודד טוב יותר בכל תחום.

ניצן גבע: אם מדברים על ההיקף בצבא, אני לא יודע לכמת כספית.

ניצן גבע: רק יכול לומר, שבסוף פברואר השנה, הוקמה חטיבה במרחב של גבול ישראל מצרים, חטיבה חדשה.

ניצן גבע: לא זכור לי מתי בצה"ל הוקמה חטיבה לצד הקטנת הסד"ק, והקטנת המשאבים.

ניצן גבע: בצה"ל הוקמה חטיבה חדשה, שעיקרה קודם כל, הטיפול במה שעובר בגבול, בין מצרים לישראל, וזה מה שחשוב.

ניצן גבע: חלק ניכר, כמובן נושא הסמים.

ניצן גבע: אבל הוקמה חטיבה שאמורה לטפל בגבול בין מצרים לישראל.

ניצן גבע: בנוסף, הוקמו יחידות חדשות נוספות, שלא אפרט עליהן כאן, שבחלק מהן, הטיפול הוא מניעה ותפיסת אמל"ח, לצד סמים.

ניצן גבע: מבחינתי פח"ע ופלילי זה מקשה אחת.

נסים זאב: דיברנו בזמנו בנושא של הצבת גדר לאורך של 40-50 קילומטר, ואומדן של עלויות, והוצאנו מכתב לראש הממשלה, בעניין הזה.

נסים זאב: אתה חושב שהחטיבה יכולה לתת מענה ברמה של הצבת גדר, שהוא מספיק יעיל, הקמת החטיבה במקום הצבת גדר.

ניצן גבע: גם אם מקימים גדר, בסוף מישהו צריך לעבוד על הגדר.

ניצן גבע: השלב הראשון, הקמת החטיבה, לצד חוסר בסד"ק נוסף, או באמצעי איסוף, אמצעי גילוי וכדומה.

ניצן גבע: החלק היותר משמעותי מבחינתנו, כפי שהתפיסה המבצעית מבינה ותופסת, המרחב שבין נטפים לאילת.

ניצן גבע: מבחינתנו זה נתפס כאזור שלא סובל חדירה, לא משנה איזה חדירה, חדירת פח"ע כמובן, חדירות פליליות,לצד חדירות זרים, וכדומה.

ניצן גבע: אנחנו מדברים על רצועה של 13.6 קילומטר.

ניצן גבע: בביקור האחרון של שר הביטחון הקודם, הוא אישר את הקמת הגדר.

ניצן גבע: תוואי הגדר אושר גם כן, מעבר לזה לא סומן תקציב.

ניצן גבע: אני מזכיר, ב-29 בינואר 2007, משם חדר מחבל מתאבד, שביצע פיגוע התאבדות באילת, במרחב הזה.

נסים זאב: למה זאת נקודה רגשית?

ניצן גבע: זה האזור מבחינתנו, הבטן הרכה על העיר אילת, עם כל המשמעויות של העיר אילת כמוקד תיירות.

נסים זאב: המרחק קצר כדי לחדור לעיר?

ניצן גבע: במלה אחת, הוא קצר מאוד, 200 מטר ממלון הנסיכה, או מאורכידאה.

ניצן גבע: שם לא צריך סייענים ישראלים, כדי להכניס מפגעים, או לקבל העברה פלילית.

ניצן גבע: לדוגמה בפיגוע באילת ב-ב-29 בינואר, לא היה מישהו שיקלוט את המחבל, כמו שאנחנו מכירים במקומות אחרים.

ניצן גבע: שם המחבל הלך לבדו, וביצע את הפיגוע באילת.

ניצן גבע: אמנם נעזר בשני טרמפים של ישראלים, אבל הוא ביצע את הפיגוע לבדו.

ניצן גבע: זאת המשמעות של אזור שלא סובל חדירה מבחינתנו.

נסים זאב: מתי היתה החלטת ממשלה?

נסים זאב: יש לך נתון מתי היתה החלטת ממשלה בעניין?

ניצן גבע: לא היתה החלטת ממשלה, היתה החלטה של שר הביטחון בביקור שלו אצלנו בעובדה.

ניצן גבע: לדעתי, זה סדר גודל של חודשיים-שלושה חודשים, יותר קרוב לשלושה חודשים.

נסים זאב: לא ידוע לך מאיפה מקור התקציב, כשהוא אמר שצריך.

ניצן גבע: אני מתעסק בפעילות המבצעית, לא מתעסק ב- - - זה היה ביקור מסודר באוגדה 80, היו בו הרבה מאוד נציגים נוספים.

ניצן גבע: כולל גורמים ביטחוניים, לא רק צבאיים.

נסים זאב: אני מודה לך מאוד.

נסים זאב: זה אכן חשוב, כדי שנוכל להוציא מכתב לשר הביטחון בעניין.

ניצן גבע: ראש עיריית אילת גם מכותב על המסמך הזה.

נסים זאב: אני יכול לקבל מסמך שנשלח בזמנו, כדי שאוכל להמשיך אותו.

ניצן גבע: אני אעביר לכם את המסמך שנשלח לראש עיריית אילת, בדבר הגדר.

נסים זאב: שם זה מתייחס רק בנושא סמים.

ניצן גבע: הקמת תוואי גדר לכל נושא החדירה, כפי שציינתי.

ניצן גבע: אני מדבר קודם כל על חדירת פח"ע כמובן, לאחר מכן חדירות פליליות, בתוכן סמים קשים, סמים אחרים, וכמובן הזרים.

נסים זאב: אם אפשר לשלוח לבת שבע, מזכירת הוועדה שלנו, כדי שנוכל ללחוץ לקראת התקציב 2008.

ודים גודון: הערה.

ודים גודון: שווי הגדר, מדובר בסביבות כמיליארד וחצי- שתי מיליארד שקל.

אורי אסטליין: כשדיברו על שעון חול.

ודים גודון: אני מדבר על כל הגדר.

ניצן גבע: על האזור שמאיים עלינו הכי הרבה.

ניצן גבע: שעון חול זה פרוייקט של גדר באורך 200 קילומטרים, אנחנו עוד לא שם.

נסים זאב: זה ייושם יחד עם תעלת הימים.

פאולה רושקה: משרד הבריאות, במצוקה רצינית במובן התקציבי.

פאולה רושקה: בשנים האחרונות לא מצליחים לפתח כמעט כלום.

פאולה רושקה: לפני שנה היתה ירידה בתקציב, ובסוף קיבלנו 9 מליון, שעזר לנו רק לשמור על הקיים, ולא לערב את מה שהיה.

פאולה רושקה: סך הכל אנחנו נותנים טיפול ל-3,000 מכורים היום.

פאולה רושקה: 2,500 על טיפול במתדון, את היתר על סובוטקס, טכנולוגיה חדישה שאנחנו רוצים לפתח.

פאולה רושקה: לדוגמה, לשנה הבאה ב-2008, אין לנו כבר תקציב לסובוטקס, אנחנו צריכים לבדוק אם בכלל התחלנו בטכנולוגיה חדישה, אם נוכל להמשיך לתת אותה, או נצטרך לרדת מזה.

פאולה רושקה: התקציב הכללי הוא 30 מליון.

פאולה רושקה: אם עשינו קצת אומדן, היינו צריכים לקבל לפחות סביב 170 מליון שקלים, פחות מזה אנחנו מאוד רחוקים ממה שאנחנו צריכים.

נסים זאב: איך זה מתחלק מבחינת הפעילות שלכם?

פאולה רושקה: למשל אנחנו צריכים להקים מרפאות למתדון, יש לנו סך הכל 13 מרפאות.

פאולה רושקה: יש לנו רשימות המתנה מאוד ארוכות.

פאולה רושקה: יש מקומות עד שנה המתנה, הרבה מאוד אנשים שמעוניינים לקבל טיפול, אפילו לא נרשמים, כי מתייאשים מרשימת הארוכה שהיא ארוכה.

נסים זאב: מה קורה לאנשים במהלך השנה?

פאולה רושקה: חלקם מבצעים פשעים, זה נושא חמור.

פאולה רושקה: הולכים לסמים לא חוקיים, ואז נכנסים לכלא.

פאולה רושקה: יש לנו בעיה נוספת, אסירים משוחררים, אין לנו מענה להם.

פאולה רושקה: יש לנו לפחות כל חודש בין 10 ל-15 פניות לקלוט מחדש אסירים משוחררים, וזה מאוד קשה בגלל רשימות המתנה ארוכות.

פאולה רושקה: אנחנו בקשר עם שב"ס כיצד לתת מענה.

נסים זאב: בכמה אסירים מדובר?

פאולה רושקה: כל חודש בין 10 ל-15 אסירים, אנחנו בקושי יכולים לתת מענה.

נסים זאב: איזה סוג טיפול?

פאולה רושקה: יש כאלה שכבר בתוך השב"ס מקבלים טיפול במתדון.

פאולה רושקה: הם מתחילים, ואז משתחררים, וצריכים להמשיך אותו.

פאולה רושקה: אם אנחנו לא נמשיך אותם, הם יילכו שוב לפשעים ולסמי הרחוב.

פאולה רושקה: חוץ מזה, שגם אם משתחררים במינון גבוה של מתדון, הם התחילו לקבל את זה שם.

פאולה רושקה: פתאום יש להם סיור, הם מסתכנים מאוד.

פאולה רושקה: הם כאילו יכולים לסכן את עצמם, אז זה גם סיכון.

פאולה רושקה: לא תמיד מצליחים לתכנן, ולהוריד את המינון לפני שהם משתחררים.

פאולה רושקה: יש הרבה מאוד בעיות אסטרטגיות איך לשלב את הדברים, היינו צריכים תוספת רצינית של מקומות לטיפול.

פאולה רושקה: היינו מעוניינים כמו בכל המדינות באירופה, להכניס טכנולוגיה חדישה בשם סובקסון, זה דומה לסובוטקס, אבל להבדיל מהתרופה הזאת, לא ניתנת להזרקה.

פאולה רושקה: זאת אומרת, אם מזריקים את זה בווריד, זה גורם לסינדרום גמילה, אז בעצם יש הרתעה להשתמש בזה בשוק השחור.

פאולה רושקה: זו טכנולוגיה מאוד חשובה, שיכולה לתת לנו מענה, ולהוריד את השימוש בשוק השחור של הסמים האלה.

פאולה רושקה: זו עוד טכנולוגיה שתעלה המון כסף, לפחות בין 3 מיליון ל-3.5 מיליון שקלים לשנה להתחיל להכניס.

נסים זאב: למה צריך 3.5 מליון שקלים?

נסים זאב: לכמה אנשים זה מיועד?

פאולה רושקה: בסך הכל אנחנו מטפלים ב-3,000 מכורים, זה עשירית מהמספר הרצוי.

נסים זאב: את חושבת ש-30 אלף אנשים צריכים את הטיפול הזה היום?

פאולה רושקה: זו תרופה מאוד יקרה.

נסים זאב: את חושבת שבגלל התרופה הזאת אנשים יורדים לסמים קשים?

פאולה רושקה: יש חלק שלא מתאים לכל המטופלים.

פאולה רושקה: למשל מתדון, שעדיין זו תרופה טובה שגם היא יכולה לתת מענה, ויותר זולה.

פאולה רושקה: אבל אין לנו מקומות טיפול.

נסים זאב: במה היא הרבה יותר טובה, כי היא הרבה יותר יקרה.

פאולה רושקה: היא פחות מסוכנת, לא גורמת לדיכוי נשימתי.

פאולה רושקה: ולכן האנשים שלוקחים מנת יתר, לא מסכנים את עצמם מבחינת מקרי מוות.

פאולה רושקה: למשל בצרפת, התרופה הזאת מאוד נפוצה.

פאולה רושקה: מספר מקרי מוות מסמים, ירד באופן משמעותי.

פאולה רושקה: היו מדינות אחרות, במקום שהיתה התרופה הקודמת סובוטקס, שיש גם כאן.

פאולה רושקה: בתרופה הזאת אחרי תקופה מסויימת, התחילו להשתמש בזה בשוק שחור.

פאולה רושקה: לכן התחיל הסחר גם בתרופה הזאת.

פאולה רושקה: מדינות כמו פינלנד, עברו לטכנולוגיה חדישה זאת, ושם מספר המקרים שהשתמשו בסם הזה, ירד באופן מאוד משמעותי.

פאולה רושקה: יש חשיבות להכניס טכנולוגיה זאת.

פאולה רושקה: בארצות הברית למשל, הטכנולוגיה הזאת הוכנסה כבר לפני מספר שנים, ניתן אישור שכל רופא יטפל ב-30 מטופלים.

פאולה רושקה: עבר חוק חדש, ונתן אפשרות שכל רופא יטפל ב-100 מטופלים, גם במגזר הפרטי.

פאולה רושקה: זה העלה את האפשרות של נגישות טיפול למספר הרבה יותר רחב של מטופלים, בעלויות הרבה יותר נמוכות, לעומת מספר המטופלים שמגיעים היום לטיפול בסם.

פאולה רושקה: כך שזאת מהפכה וקונספציה חדשה שצריך להכניס.

פאולה רושקה: מבחינת כוח אדם שנמצא בכל המרכזים, אנחנו רחוקים - - -

נסים זאב: היו מקרי מוות בארץ, כתוצאה מטיפול של רופא?

פאולה רושקה: כתוצאה מטיפול לא.

פאולה רושקה: אבל הרבה מהם שנמצאים בטיפול, הכמיהה לסמים אחרים -- ולכן יש הרבה מהם שמקבלים מתדון, בנוסף לוקחים סמי רחוב נוספים, גם למשל אלכוהול, שגורם לדיכוי נשימתי.

פאולה רושקה: אז אלכוהול פלוס מתדון, זה קטלני.

פאולה רושקה: או תרופות הרגעה אחרות.

פאולה רושקה: אנחנו מאוד רוצים להוריד את הסיכון.

פאולה רושקה: זה לא הטיפול עצמו, אבל זה התוספות.

נסים זאב: לעומת זאת, התרופה החדישה.

נסים זאב: ..

פאולה רושקה: היא הרבה פחות מסוכנת.

פאולה רושקה: לא אגיד לגמרי לא, זה לא יהיה נכון.

פאולה רושקה: אבל הרבה פחות מסוכנת.

פאולה רושקה: גם לגבי אלכוהול, אין לנו כמעט טכנולוגיות חדישות תרופתיות לתת את זה למכורים לאלכוהול.

פאולה רושקה: כבר הרבה שנים אנחנו רחוקים מהסטנדרטים שיש במדינות אחרות, באירופה למשל.

פאולה רושקה: הכנסה של טכנולוגיות חדישות כאלה, מינימום חמש מליון לשנה, כי זה המון תרופות חדישות שהן לא נגישות לכאן בכלל.

פאולה רושקה: בעצם היום, הטיפול באלכוהוליסטים הוא יותר טיפול פסיכו-סוציאלי, ומעט מאוד תרופתי, שזה לא נכון.

פאולה רושקה: הטיפול הנכון הוא שילוב של תכשירים תרופתיים.

נסים זאב: זאת אומרת, היום אין ממש תרופה.

פאולה רושקה: מעט מאוד.

פאולה רושקה: לפעמים למכורים לאלכוהול, נותנים תרופות יותר סימפטומטיות, ותרופות נוגדי דיכאון למשל.

פאולה רושקה: הרבה פעמים האלכוהול מן תופעת לוואי של מצב דכאוני, או שיש דכאון שמתלווה.

פאולה רושקה: אבל אין תרופות למניעה לכמיהה.

פאולה רושקה: תרופה שמונעת את הכמיהה לאלכוהול, זו תרופה יקרה מאוד, היום כמעט ולא ניתנת, וגם לא רשומה בארץ.

פאולה רושקה: כך שיש לנו המון בעיות בנושא.

פאולה רושקה: יש בחו"ל תרופות אחרות, הקמפורזר שמורידה את הכמיהה, עוד כל מיני תכשירים.

פאולה רושקה: אנחנו בכלל רחוקים מהם.

נסים זאב: בקיצור, מה שחסר לך היום, זה 140 מליון שקלים.

זאב ציגלברג: אני מייצג את המכס.

זאב ציגלברג: אין לנו תקציב צבוע מבחינת תיקצוב לנושא המלחמה בסמים.

זאב ציגלברג: הוא נמצא במסגרת תקציב המכס, רשות המסים היום.

זאב ציגלברג: יש לנו 62 איש שמטפלים ישירות בסמים.

זאב ציגלברג: אנחנו אחראים רק על מניעת יבוא סמים במדינת ישראל.

זאב ציגלברג: יש לנו 6 מדורים שנמצאים בנמלים ובמעברים הבינלאומיים בישראל.

זאב ציגלברג: יש לנו 8 כלבי סמים, ורוב הפרוייקטים המיוחדים מתבצעים בעזרת הרשות למלחמה בסמים, תקציבים של הרשות.

זאב ציגלברג: זהו מבחינת האנשים שמטפלים בזה.

זאב ציגלברג: כמובן שאם יהיו תקנים נוספים, זה ישמח אותנו מאוד.

נסים זאב: פני הדור כפני הכלב.

זאב ציגלברג: חסרים הרבה כלבים, למרות שהחזרנו לארץ 4 כלבים, וכלבנים כמובן, שעברו הכשרה במכס האמריקאי.

זאב ציגלברג: כל כלב כזה עולה לנו משהו כמו 20 אלף דולר, וזה בעזרת הרשות למלחמה באלכוהול ובסמים, וכמובן עם תקציבים של המכס.

זאב ציגלברג: הפרוייקט עולה הרבה מאוד כסף.

זאב ציגלברג: אין לנו תקציב צבוע לצורך הנושא, פשוט מגוון רחב של נושאים שרשות המסים מטפלת.

זאב ציגלברג: אנשים שמטפלים בסמים, מטפלים גם בהלבנת הון, כך שאנחנו די פרוסים ומפוצלים בשטח.

נסים זאב: הכלבים האלה במצב של חיפוש?

זאב ציגלברג: לא, הכלבים האלה ממש לא נמצאים במצב של חיפוש.

זאב ציגלברג: אנחנו חסרים, בשביל שנהיה כל הזמן במצב של חיפוש, לפחות יש לנו 8 כלבים, לפחות פי שניים כלבים.

זאב ציגלברג: גם אז לא יוכלו לעבוד 24 שעות, אבל אנחנו מתמקדים בטיסות חשודות, בפעילויות חשודות, במקומות חשודים.

נסים זאב: רק לפי מודיעין.

זאב ציגלברג: לא.

זאב ציגלברג: אנחנו עובדים לפי מודיעין, ולפי סימנים מחשידים.

זאב ציגלברג: יש לנו מערכת ממוחשבת שממפה סיכונים.

נסים זאב: יש לי עוד שאלה, מדברים כל כך הרבה על מיליונים, משרד הבריאות צריך 140 מליון.

נסים זאב: אנחנו מדברים על עוד 8 כלבים, או אפילו נכפיל, כל כלב כזה עולה 20 אלף דולר.

זאב ציגלברג: יש עוד תקנים.

נסים זאב: הייתי בסיור, איך שאני רואה את הנושא, אם היו מציבים שני כלבים תמיד במזוודות, לפני שהנוסע מקבל את המזוודה חזרה, כמובן שגם כלב מוגבל בלוח זמנים, אין פה ספק, אבל זה הוכיח את עצמו.

נסים זאב: זאת אומרת, האמצעים פה הם לא מי יודע מה, והתוצאה היא הרבה יותר גבוהה.

נסים זאב: למה לא להשקיע בעוד יחידה של כלבייה כזאת?

זאב ציגלברג: אני אשמח שהרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, תגדיל את התקציב.

זאב ציגלברג: בתקציב השוטף שלנו נשאר מעט מאוד.

זאב ציגלברג: משרד האוצר זה נחמד, אבל יש סעיף הכנסות ויש סעיף הוצאות.

זאב ציגלברג: יגיד לך חברנו פה, אין שום קשר.

נסים זאב: היינו במז"פ, הכמויות של האקסטזי שנתפסו זה במליונים רבים.

נסים זאב: אני חושב שבסופו של דבר, כשהמשטרה תופסת, זה כמו לתפוס מישהו שעובר במכס.

נסים זאב: יש פה גם הכנסה, לא ברמה של סחר.

זאב ציגלברג: אין פה הכנסה, יש פה רק הוצאה להשמיד את הסמים התפוסים.

נסים זאב: גם למשתמשים זה לתרופות.

זאב ציגלברג: לא שאני יודע.

אורי אסטליין: רק באותו יום, כאשר משמידים אותו באותו מפעל, כל הפועלים תופסים בחינם ראש.

אודי וולף: בסך הכל, בלי להכיר את האנשים בשמות, ובתפקידים, רוב האנשים שמתעסקים בתופעה הזאת ובהשלכות שלה - צריכים לצאת בהחלטה, בקריאה, בתובנה שעושים מלחמה על הנושא של סמים, בגלל שזה השמן שמשמן את גלגלי הפשע בארץ.

אודי וולף: זה הכסף המזומן, כמו שאמרתי בביקור שהיה לכם במז"פ.

אודי וולף: באותם נתיבים שמבריחים סמים, מבריחים גם נשק ואמל"ח.

אודי וולף: מבריחים מחבלים, ומבריחים נשים.

אודי וולף: אלה, שנשים זה אשראי, כמו הגברת הזאת, וחבל שאנחנו נזקקים לדימויים האלה, שמחזירה את ההשקעה של הסרסורים בה אחרי חצי שנה בערך.

אודי וולף: זה סחר עבדים, אבל הוא מחזיר את ההוצאה למי שהשקיע בו אחרי חצי שנה, זאת אומרת, זאת השקעה באשראי.

אודי וולף: בשביל להכניס אמל"ח ומחבלים, צריך גם אידיאולוגיה, ולא רק כסף.

אודי וולף: אותם נתיבים משמשים לדברים האלה, וסמים זה הכסף המזומן שמשנע את כל הגלגלים האלה.

אודי וולף: זאת אומרת, ברגע שאתה הולך בכיוון אחד עם סמים, והוא מיידי, אז אתה יכול לאחר כך להשקיע בדברים מסוכנים יותר, שמצריכים העזה גדולה.

אודי וולף: ואם אנחנו מעריכים שאנחנו תופסים בין 5%-15%, ואנחנו משמידים אלפי טונות כל שלושה חודשים, ארבעה חודשים.

אודי וולף: זאת אומרת, שהארץ מוצפת בהרבה יותר מזה.

אודי וולף: בוא נדמה שכנגד כל קילוגרם של סם, ואני לא דן כרגע באיזה סוג של סם, נכנס קילוגרים של T.N.T, אנשים היו מסתכלים על זה אחרת, אין לי שום ספק.

אודי וולף: זה הצד של ההברחות ושל הגבולות.

אודי וולף: ברגע שאנחנו מדברים על זה שצרכני הסמים, שלא לדבר גם על העבריינים, המכורים, שצריך את האמצעים הרפואיים כדי לרפא אותם.

אודי וולף: נדבר רק על הילדים שקונים כדור ב-50-80 שקלים בכניסה למסיבה.

אודי וולף: אלה שקצת יותר כבדים, שצריכים להשיג את הכסף באיזושהי צורה, הם אלה שפורצים לכלי רכב, הם אלה שפורצים לחנויות, הם אלה שפורצים לבתים.

אודי וולף: הם אלה שיוצרים את המצב של אי הביטחון האישי שעליו כולם מדברים.

אודי וולף: יש לנו פה שני דברים שכרוכים זה בזה.

אודי וולף: עכשיו צד המילכוד שבדבר, אם נניח נעצור את הגבולות, ויש סגר הרמטי, אז אותם מכורים קשים יפשעו יותר, כדי לקבל את הסם שלהם.

אודי וולף: אבל אותם מכורים קלים, או אותם ילדים שרוצים לתפוס ראש במסיבה, אם זה יהיה יקר להם, והפחד יהיה גדול, אז אין יותר מזה.

אודי וולף: זה בגדול, ובכללי, ואני לא נכנס כאן לפרטים.

אודי וולף: יש תכניות מפורטות מה אפשר לעשות עם כל צד וצד בעניינים האלה.

אודי וולף: המנדט של מז"פ במשטרת ישראל, הוא רק לזהות את הסמים.

אודי וולף: אבל אני לא יכול להסתפק בדלת אמות שלי, ברגע שזה מגיע לפתח המעבדה.

אודי וולף: אנחנו חייבים לשבת עם כל הגופים האלה, ולצאת בקריאה אחת, בדרישה אחת, ולהחליט לבער את הנגע הזה.

אודי וולף: היו אצלנו אנשים מסינגפור, שהצליחו תוך שלוש שנים להוריד ל-40%, נכון, עם מחנות כליאה.

אודי וולף: עם שעבר שואה לפני שישים שנה, לא יכול להרשות לעצמו את הדברים האלה.

אודי וולף: אבל עובדה, שהם הצליחו באמצעים מאוד דרסטיים, בגיוס מאמצים כלל לאומי, עם השקעה לאומית, להגיע לאיזושהי תוצאה מעשית.

אודי וולף: אם מדינת ישראל הופכת להיות מדינת מעבר של סמים, מאירופה לאוסטרליה וניו-זילנד, זה מוריד את השם שלנו בעולם.

אודי וולף: זה יוריד אחר כך את הערך שלנו באשראה בין-לאומית, זה גם כסף גדול של המדינה.

אודי וולף: אנחנו שוב לא יכולים להסתפק בהיבט הצר שלנו, של כל אחד מהעמדה שבה הוא נמצא.

אודי וולף: צריך להיות גיוס מאמצים כולו, ואם אפשר להגיד אמירה לא פוליטית, מדינת ישראל צריכה סוף סוף להחליט שהיא הולכת לנצח במלחמה.

אודי וולף: במלחמה הזאת אנחנו חייבים לנצח, אין לנו שום אפשרות להפסיד במלחמה הזאת.

אודי וולף: לא ייתכן שהתגלה סמים אצל חיילים, לא ייתכן שאצל פקידי ממשל התגלו סמים, זה פוגע בביטחון הלאומי שלנו.

אודי וולף: להלן, פרוט צרכי המעבדה האנליטית במז"פ להגברת היעילות: רכישת מכשיר GCMS – עלות חד-פעמית 400,000$ רכישת מכשיר GCFID עלות חד פעמית 200,000$.

אודי וולף: מפעילים לשני המכשירים 600,000 שקל בשנה.

אודי וולף: תחזוקה לשני המכשירים 100,000 שקל בשנה.

נסים זאב: בנושא של סחר בסמים, מדינת ישראל היתה הגבוהה שבאומות העולם, ואפילו ארצות הברית התחילה להפעיל סנקציות, אז העבירו הצעות חוק, והממשלה גם הזדרזה לעשות הכל, כדי להוכיח לעולם שאנחנו לא ברשימה הזאת.

נסים זאב: הוא הדין בסחר בסמים, האסון הלאומי פה הרבה יותר גבוה, הרבה יותר רציני.

אסתי גרוס: המשרד מקציב 9 מליון שקלים,לתכניות מניעה.

אסתי גרוס: קצת יותר מחצי מזה, בערך 5 מליון, עבור כוח אדם.

אסתי גרוס: עמיתי ירחיב את כל הנושא של ההוצאות.

אסתי גרוס: הסתכלתי קודם סביב החדר, וספרתי פחות או יותר כמה אנשים יש פה.

אסתי גרוס: יש פה בערך 20 מבוגרים.

אסתי גרוס: לפי הסטטיסטיקה של הרשות למלחמה בסמים, לפחות לשני אנשים פה יש ילדים שניסו בשנה האחרונה להשתמש בגראס, זה המינימום.

אסתי גרוס: אנחנו מדברים על כמעט שני שליש מבני נוער, שמשתמשים דרך קבע באלכוהול כדי לתפוס ראש.

אסתי גרוס: דווקא נושא העישון עכשיו הוא קצת פחות, בחומרים נדיפים השימוש עלה.

אסתי גרוס: אז זה לא עניין של חוק, אבל זה מראה על הצרכים של בני הנוער.

אסתי גרוס: חינוך, זה נושא שהוא הרבה פחות מוחשי.

אסתי גרוס: כשמשקיעים בחינוך, לא תמיד רואים תוצאות מיידיות.

אסתי גרוס: לפעמים זה אחד הקשיים בקישור בין התקציב לבין העשייה.

אסתי גרוס: אנחנו אחראים על תכניות מניעה במערכת החינוך הפורמלית.

אסתי גרוס: יש לנו 850 מובילים בית-ספריים, שזה איש, דמות בבית הספר, שבאחריות שלו שתהיה תכנית מניעה.

אסתי גרוס: רק כדי לסבר את האוזן, תמורת העבודה הזאת, הוא מקבל משהו כמו 350 שקלים לחודש.

אסתי גרוס: כמובן שהוא הרבה מעל ומעבר לשעות שצריך להקדיש, כדי להרוויח 350 שקלים בחודש.

אסתי גרוס: אבל זה עניין של חינוך, שזו השקעה מבפנים ולא רק השקעה חיצונית.

פארס מוהנה: המשרד עובד בכמה מעגלים.

פארס מוהנה: מעגל ראשון של הנחיות של חוזרי מנכ"ל.

פארס מוהנה: במקביל יש הרבה חומרי למידה שהמשרד מפתח.

פארס מוהנה: חומרי הלמידה וחוזר מנכ"ל, בעצם מאפשרים לאותו מנהל בית ספר, להפעיל את כל המערך של הטיפול המניעתי.

פארס מוהנה: כך שכמעט כל מחנכת בחינוך יסודי וגם על יסודי, יש לה את הכלים להיכנס לכיתה בשעת מחנך, לעבור עם התלמידים סדנאות, איך להתרחק מסמים, איך להתרחק גם מאלכוהול.

פארס מוהנה: דרך אגב, יש תכניות מקבילות, למרות התקציב הזעום כתשעה מליון, אבל בגלל שיש הנחיות, וחוזרי מנכ"ל מאוד מקפידים, יש אפשרות לכל מחנכת לטפל בנושא הזה מול התלמידים שלה.

נסים זאב: אני חושב שהתקציב לא גדול, בגלל שזה במסגרת השעות הקיימות, זה לא תוספת שעות.

פארס מוהנא: נכון, לא הכל שעות.

פארס מוהנא: זה עניין של גמולים לאותם מורים שמטפלים בזה, זה גם מערך הדרכה, מדריכים מחוזיים שמטפלים מול המנהלים, וגם מערך גדול של השתלמויות, גם השתלמויות בית-ספריות.

פארס מוהנא: בית ספר שלוקח לעצמו פרוייקט של טיפול בסמים ואלכוהול, הוא מקבל משהו כמו 56 שעות שבועיות, הוא מעביר השתלמות למורים שלו.

פארס מוהנא: יש גם מערך השתלמות אזורי, יש לנו מרכזי פיסגה, שם יש השתלמות של טיפול בסמים ואלכוהול.

פארס מוהנא: ואז מורים ונציגים מכל בית ספר, באים לאותו מרכז ומקבלים הדרכה איך להתמודד מול התלמידים.

פארס מוהנא: גם ברמה של הטיפול המניעתי, וגם ברמה של לעמוד מול תלמיד אחד, שחס ושלום היה נגיש לסמים ואלכוהול.

אורי אסטליין: בנושא הגדר בדרום, הרשות למלחמה בסמים בחנה אפשרות של טסט, ושל חיישנים שיוטמנו בקטע קצר.

אורי אסטליין: יש איזשהו הליך ביורוקרטי של נושא המכרז, שאם נעבור אותו, אנחנו נרצה לעשות נסיון כזה.

אורי אסטליין: כלומר, חברה מסויימת שתזכה במכרז, תציב את זה לאורך של קילומטר, שניים, ואנחנו נראה מה התוצאות.

אורי אסטליין: אם זה יהיה טוב, אנחנו נשתף פעולה עם צה"ל.

אורי אסטליין: לגבי המשטרה, המספרים שניתנו פה, קצת הפתיעו אותי.

אורי אסטליין: 2,500 תקני כוח אדם שעוסקים בסמים, זה אולי על הנייר.

אורי אסטליין: במציאות, אני רואה מה שקורה.

אורי אסטליין: ברגע שיש איזושהי פעילות של פשע כבד, ימ"ר מחוזי עובר כולו להיות צח"מ.

אורי אסטליין: אותו דבר במרחב.

אורי אסטליין: הגוף העיקרי שעבד נטו בסמים, הקצינים המרחביים והמחוזיים, הפכו להיות היום כפופים למפקדי הימ"רים.

אורי אסטליין: הגרוע ביותר, שמשטרת ישראל תפסה את הפרנציפ שבעבירה של הלבנת הון, יש תוצאות כספיות הרבה יותר טובות, ולכן הזליגה היא לשם.

אורי אסטליין: זאת בעיה, ואני מכיר את זה גם מתוך נסיוני, וגם מתוך הנושא.

אורי אסטליין: למשטרת ישראל יש סדרי עדיפויות.

אורי אסטליין: עצם העובדה שבשנת 2006 נפתחו כ-24,000 תיקי סמים, שזו עבודת חשיפה בעבירה בלתי מדווחת, מדברת על כך שאיפשהו זה קצת בטל בשישים.

אורי אסטליין: בפגישה שתהיה לי עם דודי כהן, ועם יוחנן דנינו, יכול להיות שאנחנו ננסה למנף את זה קצת יותר למעלה.

נסים זאב: אני מסכים איתך.

נסים זאב: הבוקר נסעתי ברחוב מלכי ישראל לכיוון הטורים, התנועה שם היתה קטסטרופה.

נסים זאב: אני רואה שוטרים, ראיתי בצד ברחוב הטורים בפינה שוטרים שכותבים דו"חות תנועה.

נסים זאב: אבל התנועה לא עניינה אותם, כי זה לא מכניס כרגע כסף.

נסים זאב: למרות שהמשטרה נשלחה בעצם לנושא של כיוון התנועה.

נסים זאב: אז אני מסכים איתך, שזה עניין של סדר עדיפות.

מיכל קורקוס: דוחו"ת תנועה נכנסים לאוצר המדינה.

נסים זאב: אני יודע.

נסים זאב: לפעמים סדרי העדיפות צריכה להיות יותר מקצועית, מה שהציבור צריך ברגע זה, בשעה זו.

נסים זאב: אני מסכים איתו, שלפעמים יש זליגה.

נסים זאב: ברמה המקצועית צריך לראות איך אני מציל את העם, איך אני מציל את הנוער, איך אני יכול יותר לסייע.

נסים זאב: ברוך השם הפוליטיקאים יודעים מאיפה לחסוך, ומאיפה לתת יותר.

איריס יוגב: בראשית דבריי, אני רוצה להתייחס לנושא האלכוהול.

איריס יוגב: יש החלטת ממשלה משנת 2005, בדבר העברת האחריות לטיפול בסוגיית האלכוהול הרשות הלאומית למלחמה בסמים.

איריס יוגב: הרשות, יחד עם המשרדים, בעיקר בריאות, רווחה, חינוך, ישבו וגיבשו איזושהי הצעה לתכנית פעולה לאומית אסטרטגית לטיפול בסוגיית האלכוהול, שעלותה הכוללת למדינה 19.5 מליון שקלים.

איריס יוגב: במקביל, הוכן תזכיר חוק שמתייחס להרחבת סמכויות הרשות להכללת נושא האלכוהול, ותיקונים מקיפים של חוקים שנוגעים לנושא האלכוהול.

איריס יוגב: בתזכיר הזה שמוסכם למעשה על המשרדים ועל הרשות, ועל כל הגורמים הנוגעים בדבר, שעומד ומחכה לתקציב.

איריס יוגב: החוק הזה לא נחקק, בגלל שאין מקור תקציבי.

איריס יוגב: יש החלטת ממשלה מיוני 2005, שקוראת לנו לפעול בנושא האלכוהול.

איריס יוגב: אנחנו צרפנו את האלכוהול לשם הרשות, אבל בפועל ללא תקציב לא ניתן לעשות הרבה.

איריס יוגב: בשנת 2007, תקציב הרשות אחרי התוספות מההסכמים הקואליציוניים עומד על 32 מליון שקלים.

איריס יוגב: אנחנו מבקשים לשנה הבאה, לשנת 2008, 43 מליון שקלים, כולל בתוכם כ-8 מליון שקלים לטיפול בסוגיית האלכוהול.

איריס יוגב: הגשנו בקשה ברוח זו למשרד ראש הממשלה, ואנחנו מקווים מאוד שהם יזמנו אותנו תוך החודש הקרוב, לדיון בנושא הבקשות הכספיות שלנו בשנת העבודה 2008.

איריס יוגב: אני רוצה לציין, שהרשות עובדת ותמשיך לעבוד, על פי תכנית עבודה מגובשת, מתומחרת, שנבדקת פעמיים בשנה לתכנון ולביצוע.

איריס יוגב: כל שקל נרשם בתכנית העבודה הזאת.

איריס יוגב: בעיקרון, לרשות יש ארבעה תחומי פעולה שהם ייחודיים לה, מעבר לשיתופי הפעולה המאוד מאוד חשובים עם המשרדים.

איריס יוגב: הרשות היא הזרועה של המאבק בסמים בקהילה.

איריס יוגב: אנחנו היום פעילים בכ-50 יישובים בנושא פיתוח קהילתי.

איריס יוגב: השנה יש לנו תוספת של רכזי מניעה לאנשים יוצאי חבר המדינות דוברי רוסית, זו תוספת מאוד חשובה.

איריס יוגב: היינו רוצים לראות גם תיגבור במגזר הערבי, תיגבור מול עולים יוצאי אתיופיה.

איריס יוגב: מאוד חשוב כל הנושא של טיפול באוכלוסיות ומגזרים מאוד חשוב.

איריס יוגב: כמובן הכל בסופו של דבר מתנקז לנושא התקציבי.

איריס יוגב: אנחנו משתדלים מדי שנה לפתח יוזמות חדשות, בשנת 2007 פתחנו מרכז הכשרה והדרכה ארצי על שם קרי לידס, שעיקר הכסף בא מתרומה.

איריס יוגב: התחלנו להפעיל לקראת אמצע השנה מערך הסברה נייד משודרג, ואותו אנחנו רוצים להמשיך ולשפר בשנת העבודה הבאה, בין היתר להפיק חומרי הסברה מתאימים, גם תרבותית, שמותאמים לאוכלוסיות שונות, כל אלה עולים כסף.

איריס יוגב: אם אתם מסתכלים על הבקשה התקציבית ל-2008, למעשה התוספת לא גדולה.

איריס יוגב: אם נאמץ את המספר שנתן לנו נציג האוצר, אנחנו מוכנים לסמוך את שתי ידינו על התקציב שהוא הציע, בסדר גודל של 39 מליון שקלים לטובת המאבק בסמים בלבד.

איריס יוגב: הדרישה שלנו היא פחותה מזה, לטובת המאבק בסמים אנחנו מבקשים רק 35 מליון שקלים, ועוד תוספת של 8 מליון ליצירת תשתית, יצירת כל המערך לטיפול בנושאי האלכוהול.

איריס יוגב: אנחנו יודעים בדיוק אם מחר בבוקר יינתן התקציב, ומה אנחנו הולכים לעשות.

איריס יוגב: אבל כרגע אנחנו לא עושים דבר, מעבר לשיתוף הפעולה היפה השנה שהתקיים בין המשטרה והרשות, לדיגום ניידת ניסיונית, לבדיקת סמים ואלכוהול, שכבר נוסעת בצידי הדרכים, ועוצרת נהגים ומבצעת בדיקות.

נסים זאב: יש אחת בארץ?

איריס יוגב: אחת, והמשפט הבא כמובן אומר, שאחת כמובן לא מספיק כדי לכסות את כל הארץ.

נסים זאב: דיברו על ארבעה, אמרו שלפחות תהיה פריסה של צפון, דרום.

איריס יוגב: לפחות ניידת אחת עולה 750 אלף שקלים.

נסים זאב: המסקנה היא, שלקראת תקציב 2008, נקיים ישיבה עם ראש הממשלה.

נסים זאב: למעשה הוא מופקד על העניין הזה כרגע.

נסים זאב: יחד עם הרשות למלחמה סמים, יחד עם משרד הבריאות, כל הנציגים הרלבנטיים שקשורים למאבק במלחמה בסמים, כל אחד בתחום שלו.

נסים זאב: נדרוש תוספת תקציב, במקביל נוציא מכתב לשר הביטחון לגבי הגדר, כמו שנאמר מנטיפים לטאבה, 13.5 קילומטר.

נסים זאב: אודה לך אם תוציא לי את המכתב, כדי שאני אכתוב את זה בהמשך למכתב שהיה אז, לבקשה ולדרישה.

נסים זאב: נעשה הכל והמירב כדי להיערך בהתאם לקראת התקציב הבא.

ניצן גבע: מעניין אתכם לגבי נושא התפיסות, מה היום מדינת ישראל הצליחה לתפוס בהיבט של הגבול?

ניצן גבע: אלה נתונים חשובים, רק בשביל הפרספקטיבה וההסתכלות על הדברים, 100 גרם שנתפסים בתל אביב במועדון, מול הכמויות האדירות שעוברות היום בגבול ישראל מצרים וירדן.

ניצן גבע: ברשותכם, אני רוצה להציג נתון אחד.

ניצן גבע: המקרה שקרה לנו בשבוע שעבר.

ניצן גבע: מעבר למה שנאמר פה על שיפור דרכי הפעולה שלהם, וכל העבודה עם הרכבים הגמלים, והיום עובדים עם חמורים, מה שנקרא שכלול ושיפור שיטות החדירה.

ניצן גבע: ב-7 ביוני נתפס בחור מהפזורה בנגב.

ניצן גבע: הבחור על פי מידע מודיעיני שהיה כזה או אחר, נתפס באזור עיר אובות בגזרה המזרחית.

ניצן גבע: ברכב שלו היו 36 ארגזי סיגריות, אפשר לראות את התמונות, ברכב שכור.

ניצן גבע: היום כבר שיטת המעבר מעבר שייתכן גנוב, לרכב תקני לחלוטין, ועכשיו גם רכב שכור.

ניצן גבע: אותו בחור ב-14 בינואר, נתפס סמוך לאוגדה 80 באילת, שניסה להעביר 21 ארגזי סיגריות ו-10 זרים.

ניצן גבע: נבדק, שוחרר על ידי המשטרה.

ניצן גבע: עכשיו ב-7 ביוני ממשיך את העבודה שלו כרגיל.

ניצן גבע: זאת אומרת, בסוף, עד שלא נדע לתת מענה לדברים האלה, שזה מה שנקרא קצה הקרחון--

נסים זאב: למה נעצר ב-7 בחודש, וגם ב-14 בחודש.

נסים זאב: זאת אומרת, הוא היה חשוד או לא חשוד.

ניצן גבע: נעצר עם אמצעים וסחורה גנובה שהועברה דרך הגבול.

נסים זאב: למה שוחרר?

ניצן גבע: שוחרר על ידי משטרת ישראל.

נסים זאב: בלי שום דבר?

ניצן גבע: בלי שום דבר.

אורי אסטליין: אנחנו נכנסים בתחום הרשות המחוקקת.

אורי אסטליין: יש למשטרה סמכות מעצר, ואחר כך היא חייבת להביא אותו בפני שופט.

נסים זאב: השאלה אם עבר למצב של החלטת שופט, או לא.

ניצן גבע: אני לא נכנס לכל הדברים.

ניצן גבע: אני נכנס לזה שבסוף אנחנו מנסים להילחם בכמויות האדירות שנתפסות.

ניצן גבע: לגבי סמים, תחום ההירואין, בכל שנת 2006, מה שהצלחנו לתפוס זה 27 קילוגרם הירואין, למרות שעוברים מספר טונות.

ניצן גבע: עד היום בשנת 2007, הגענו לאותה כמות.

ניצן גבע: אנחנו עומדים היום על 26 קילוגרם, ועוד לא הגענו למחצית.

ניצן גבע: בתחום הדברים האחרים, גם המריחואנה, וגם החשיש, עכשיו זה תחום הקציר, יש מריחואנה במצרים, כמויות אדירות עוברות בעזרת גמלים.

ניצן גבע: בסוף כשהגבול פרוץ, ואין גדר, ואין מספיק סד"ק, התוצאה היא בתל אביב, בריאות, חינוך, וכל הדברים האחרים.

ניצן גבע: מי שמעביר את הדברים זה ילדים בני 12, 14, אלה הסבלים.

ניצן גבע: לצידם יש את מורי הדרך, רק קצת יותר מבוגרים, ששיתוף הפעולה הוא מלא ושל כולם.

נסים זאב: גלשת, אז משפט אחד.

נסים זאב: אתה חושב שהאמצעים של החיישנים הם יותר יעילים, מאשר אמצעי פיזי של גדר?

ניצן גבע: אנחנו מדברים על עניינים של שלום, גם ישראל מצרים, גם ישראל ירדן.

ניצן גבע: אני חושב שהפתרון הסופי בטווח הארוך, זה גדר.

ניצן גבע: אבל אין משאבים, צריכים לתת מענה לכל אמצעי האיסוף, שהוא אמצעי טוב, ואמצעי שיכול להועיל בצורה משמעותית בגבול הזה.

ניצן גבע: אנחנו מדברים על מאות קילומטרים.

ניצן גבע: גדר בשלב זה היא פחות ישימה בוועדה התקציבית, כפי שאנחנו מבינים.

ניצן גבע: אבל תחום האיסוף, צריך להשקיע בו משאבים.

ניצן גבע: איסוף זה הכל, מאמצעים, חיישנים, כל מה שרק אפשר לשים.

ניצן גבע: אנחנו גם יודעים לנתח את אותם מקומות שבהם יש יותר מעבר, ולשם לתת את המענה.

ניצן גבע: אני רוצה לומר לפרוטוקול, כשהצד השני, קרי, המצרים רוצים לתת מענה, כמכפיל כוח, הם יודעים לעשות את זה.

ניצן גבע: אבל כל עוד בצד השני אין עניין --

נסים זאב: אולי יש אינטרס גם כן עם אותם שמשרתים בגבולות.

נסים זאב: כך הבנתי אז.

נסים זאב: כך גם מהצד השני, לא שהם עובדים במסגרת החוק.

נסים זאב: האנשים בשטח קובעים את המדיניות בשטח, בלי שמישהו מעליהם יכול לפקח ולראות מה קורה, לכן ההפקרות הזאת קיימת.

נסים זאב: אני מודה לכולם.