ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 235, 2007-06-26 09:00

יצחק לוי: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא מעקב אחרי יישום חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 49), התשס"ו-2006.

יצחק לוי: היה תיקון שבצידו הייתה גם הוראת שעה.

יצחק לוי: נשמע קודם באופן כללי מה התיקון ומה הוראת השעה ולאחר מכן נראה איך אנחנו מתקדמים עם הוראת השעה.

אפרת רוזן: תיקון 49 נחקק בכנסת הקודמת ביוזמת חבר הכנסת איתן.

אפרת רוזן: זה לקבוע את הכלל שבית המשפט לא יטיל עונש מאסר בפועל על נאשם שאינו מיוצג בהליך הפלילי.

אפרת רוזן: החוק גם קבע מנגנון של הודעות כך שתובע יהיה מחויב להודיע לבית המשפט במועד הגשת כתב האישום או לפני תחילת המשפט שקיימת אפשרות לבקש מבית המשפט להטיל על הנאשם מאסר בפועל אם הוא יורשע והודעה זאת מחייבת כדבר שהיא סמכות חובה שבית המשפט ימנה לאותו נאשם סנגור.

אפרת רוזן: החוק נכנס לתוקפו ב-31 בדצמבר 2006 והוגשה לנו הצעת חוק ממשלתית לפני כניסת החוק לתוקף שביקשה לשנות את מנגנון ההודעות.

אפרת רוזן: צריך להדגיש שהוראת השעה לא משנה מהכלל הבסיסי של החוק שאומר שלא יוטל עונש מאסר בפועל על נאשם שאיננו מיוצג, זה נשאר, אלא היא באה לשנות את מנגנון ההודעות ולקבוע שבתקופה של 9 חודשים ההודעה של התובע תהיה בתחילת המשפט או במועד מוקדם יותר, ככל שהדבר יתאפשר, ולא במועד הגשת כתב האישום או לפני תחילת המשפט.

אפרת רוזן: נטען שלמעשה הדרישה שתובע יודיע על העמדה העונשית שלו לפני תחילת המשפט או במועד הגשת כתב האישום מחייבת היערכות חדשה, סדרי עבודה חדשים של התביעות המשטרתיות ומכאן הצורך בהוראת שעה.

יצחק לוי: מתי מסתיימת הוראת השעה?

אפרת רוזן: בסוף ספטמבר השנה.

אפרת רוזן: הוועדה הסכימה לאשר את הוראת השעה, היא אמנם צמצמה אותה בזמן אבל הסכימה לאשר אותה, אבל ביקשה גם להיות עם יד על הדופק, לראות שאכן תהיה היערכות מתאימה כך שנוכל ליישם את תיקון 49 במלואו בסוף ספטמבר.

יצחק לוי: אם כן הוראת השעה נוגעת בעיקר לתביעה ובעיקר למשטרה.

אפרת רוזן: כן.

יצחק לוי: יותר מאשר לפרקליטות, בעיקר המשטרה.

יצחק לוי: אנחנו רוצים לשמוע את מצב ההיערכות ואם אנחנו באמת בסוף ספטמבר נוכל להחיל את החוק ככתבו וכלשונו או שתבואו לבקש הוראת שעה נוספת.

רחל אדלסברג: כפי שציינתי במסמך שהועבר אליכם בימים האחרונים, נערכנו, מיד עם היכנס החוק לתוקף.

רחל אדלסברג: מבחינת התקינה שנדרשה, מאחר שמדובר כאן כמו שאז הסברנו בשינוי כל סדרי העבודה במערך התביעה המשטרתית, בקבלת אישור של גורם מוסמך, במידע, קיבלנו הקצאה של 15 תקנים לצורך הנושא.

רחל אדלסברג: הליך הגיוס במשטרה הוא הליך די ממושך.

רחל אדלסברג: ארבעה תקנים כבר אוישו והשאר נמצאים בהליכים בשלבים שונים.

רחל אדלסברג: זה מבחינת התקינה.

רחל אדלסברג: מבחינת סדרי העבודה.

רחל אדלסברג: בסוף מאי יצאה הנחיה של פרקליט המדינה וההנחיה הזו משמשת לנו בסיס להנחיה ונוהל עבודה שהוא יהיה הרבה יותר מפורט שאנחנו מגבשים.

רחל אדלסברג: הנוהל הזה נמצא בטיוטה ובשלבים סופיים של עריכה.

רחל אדלסברג: אנחנו מקווים שעד סוף החודש הוא יופץ ליחידות התביעה.

רחל אדלסברג: מכל מקום, לא חיכינו לנוהל וערכנו כבר מפגשים עם כל ראשי יחידות התביעה והנושא עלה, ובכלל זה סדרי עבודה שהשתנו, כך שיחידות התביעה כבר מכירות את הנושא ויודעות מה מצופה מהן.

רחל אדלסברג: הנוהל שהוא הנייר הכתוב, הוא יופץ עד סוף החודש.

רחל אדלסברג: בכל מקרה, גם אם לא יאוישו כל התקנים עד סוף ספטמבר, וכנראה שלא כולם יאוישו, ברור שעם כניסת החוק לתוקף אנחנו נעמוד בו במלואו.

יצחק לוי: יש לכם שליש מהתקנים.

רחל אדלסברג: כן.

יואל הדר: ביקשו שנהיה עם יד על הדופק, כך שהדופק הוא 80 על 120.

יואב ספיר: אין לנו הרבה מה להוסיף.

יואב ספיר: אני רק רוצה לומר שמהניסיון בתיקים שאנחנו מייצגים אנחנו רואים שהתופעה מאוד קשה של אנשים שלא מיוצגים ונשלחים למאסר בפועל למיטב ידיעתנו נפסקה.

יואב ספיר: יש תופעה אחת שבכל זאת נותרה מטרידה והיא שבחלק מהמקרים תובעים מודיעים על הכוונה לעתור למאסר בפועל לאחר שהנאשם כבר הודה בבית המשפט והורשע.

יואב ספיר: זאת כמובן לא כוונת המחוקק, גם לא על פי התיקון, ואין לי ספק שזה דבר נוסף שמחזק את הצורך בכניסה של החוק במלואו, שאז אם העמדה תופיע עם כתב האישום ויהיו נהלים ברורים, כמו שאנחנו שומעים שאכן יהיו נהלים ברורים, אזי התקלה הזאת לא תקרה ולכן אני מברך את המשרד לביטחון פנים ואני חושב שטוב שהחוק ייכנס במלואו.

יואב ספיר: מה גם שצריך לזכור שהמטרה של ההודעה המוקדמת היא גם חסכון בזמן שיפוטי שזה דבר חשוב מאוד וגם על כך אנחנו בוודאי נברך.

אפרת רוזן: התופעה עליה מדבר יואב, באיזה סיטואציה מדובר?

יואב ספיר: כתבי אישום אחרים בבית משפט שלום.

יואב ספיר: לקראת הישיבה ערכתי בדיקה עם כל המחוזות בסנגוריה הציבורית ולפחות שניים מתוך חמישה מחוזות – מחוז הצפון ומחוז חיפה – קיבלתי דיווח שהדבר הזה קורה.

אפרת רוזן: זה אומר שמנצלים את מועד ההתרעה?

יואב ספיר: אני לא חושב שזה נעשה במתכוון.

יואב ספיר: אני חושב שזה מכיוון שעדיין אין נוהל מסודר.

יצחק לוי: ההודעה עליה אתה מדבר, היא הודעה בישיבה הראשונה?

יואב ספיר: כן, מגיע נאשם לישיבה ראשונה.

יצחק לוי: כלומר, לא מדובר על תהליך מסוים שרק אחר כך מודיעים.

יואב ספיר: לא.

יואב ספיר: מגיע נאשם לישיבה ראשונה ובדרך כזו או אחרת הוא כבר מודה בכתב האישום, דבר שהוא בעייתי כי הייעוץ המשפטי בא בדברים עם תובע והוא מגיע להחלטות משפטיות שלא על סמך ייעוץ משפטי וזה דבר שהחוק נועד למנוע אותו.

יצחק לוי: יש כמה אנשים הגונים שישר מודים במה שהם עושים.

קריאה: אז הם מוותרים על כל ההליך.

יואב ספיר: יש גם וגם.

יואב ספיר: יש אנשים שלא מודעים לזכויותיהם ולא בקיאים בחומר הראיות ולא יודעים שהתיק הזה הוא לא תיק שיכול להחזיק מים.

רחל אדלסברג: אתה לא מדבר על תופעות, אלא אתה אומר שיש עדיין מקרים.

יואב ספיר: יש עדיין מקרים ואני בטוח שבאמת כאשר החוק ייכנס לתוקף, ואפילו לפני שהוא ייכנס לתוקף, זה יסתדר.

רחל אדלסברג: זאת ממש לא תופעה.

אפרת רוזן: אחת השאלות שעלתה כאשר דיברנו ואמרנו שנדבר על תופעה, פחדנו ממצב שביום ההקראה, הכול ייגמר ביום ההקראה, והנאשם יודה והוא ללא סנגור.

יואב ספיר: זה בעייתי שלנאשם ימונה סנגור רק בשלב המאוחר יותר כאשר החוק כמובן מתכוון אחרת.

רחל אדלסברג: זה עלול לקרות במקרים שהתובע עדיין לא יודע שהוא יעתור למאסר בפועל ולכן אנחנו כאן הקמנו את המנגנון המיוחד הזה ושינינו את סדרי העבודה, כדי שעמדת התביעה תגובש עוד לפני שהוגש כתב אישום.

רחל אדלסברג: כיום יש עדיין מקרים שאתה לא יודע מראש.

יצחק לוי: כלומר, עם כניסת החוק ללא הוראת המעבר, הדבר הזה צריך להיות מתוקן.

יצחק לוי: כלומר, צריך שהוא לא יהיה.

יואב ספיר: אפילו לפני כן.

יואב ספיר: ראיתי בהנחיית פרקליט המדינה שאומרת מעכשיו.

יואב ספיר: עמדת פרקליט המדינה אני מניח שהיא חלה גם על התביעה המשטרתית.

יואב ספיר: הנחיית פרקליט המדינה אומרת שצריך לנהוג על פי החוק מעתה, חלה גם על התביעה המשטרתית.

יצחק לוי: זה מובן מאליו.

יצחק לוי: ההוראה הזאת גם היא על מאסר של פחות משישה חודשים?

רחל אדלסברג: כן.

יצחק לוי: גם לעבודות שירות.

רחל אדלסברג: כל מאסר בפועל, גם אם הוא חודש.

יצחק לוי: אין בקשה מראש לעבודות שירות?

יצחק לוי: זה תמיד מאסר?

רחל אדלסברג: זה לא מראש.

רחל אדלסברג: צריכה להיות החלטה מאוחרת יותר, אם הנאשם מתאים לעבודות שירות.

רחל אדלסברג: זה לא דבר שנקבע מלכתחילה.

אפרת רוזן: היערכות המשטרה לשינוי סדרי העבודה חשובה לנו בהיבטים שונים, אבל רצינו לשמוע מה הולך להשתנות מבחינת סדרי העבודה שלכם, חוץ מהתקנים.

רחל אדלסברג: מה שהולך להשתנות זה בעצם שאנחנו מגבשים את ההחלטה אם יש אפשרות שנבקש מאסר בפועל, כבר בשלב הכנת כתב האישום והגשתו לבית המשפט, שזה שינוי מהותי בדיוק כפי שדורש החוק, וזה דבר שלא נעשה עד כה.

רחל אדלסברג: זאת אומרת, עד היום תובע שהיה מכין כתב אישום היה בודק אם יש ראיות ואם יש עניין ציבורי להעמיד לדין.

רחל אדלסברג: הוא לא היה שוקל את העונש.

רחל אדלסברג: זה לא דבר שהוא היה נותן את דעתו לכך באותו שלב, כי זה לא היה רלוונטי.

רחל אדלסברג: היום החוק מחייב אותו ולכן הוא צריך לשקול את זה כבר בשלב הגשת כתב האישום, וזה בעצם שינוי מהותי מבחינתנו, במיוחד בהתחשב בהיקפי התיקים.

סיגל שהב: האגודה לזכויות האזרח מברכת את המשרד לביטחון פנים על ההצהרה שלו שיוכל לעמוד ביישום תיקון 49 על כל חלקיו בסוף חודש ספטמבר.

סיגל שהב: אנחנו רוצים להזכיר שהוראת השעה ביקשה שהיא תהיה לשנתיים ואנחנו מבינים שעמדתם בלחץ אדיר כדי להספיק ולא לדחות שוב את הכניסה לתוקף של התיקון.

סיגל שהב: בהמשך למה שנאמר כאן על ידי הסנגוריה ובהמשך למה שאמרה עורכת-הדין אפרת רוזן, אני רוצה לבקש אם אפשר להתייחס לקשיים שהעליתם בעצמכם בדיון הקודם, שהיה נדמה שזה כמעט בלתי אפשרי לעשות את הדבר הזה, לנושא של התרשומת בכתב, האם תהיה תרשומת בכתב לעמדה העונשית, ההנמקה שלה, האישור של התובע הבכיר לעניין הזה, מי מוסמך לאשר, כל הנושא של שינוי הנסיבות עד תחילת המשפט ואיך הוא יילקח בחשבון, ובאמת, כמו שנשאל כאן וקצת השבתם, בנושא של איך זה מתיישב עם שיטת העבודה הקיימת.

סיגל שהב: אני מבינה שהיא השתנתה, אבל אם אפשר להרחיב קצת במיוחד לאור הנקודות שהעליתי כרגע.

יצחק לוי: לפני שתשיבו, חבר הכנסת גלנטי, רצית לשאול או להתייחס?

יצחק גלנטי: אני חוכך בדעתי האם זה לא עשוי בעצם לעודד גישה לפיה מראש, עוד לפני שהדברים הוסדרו כראוי, תבוא טענה שיתכן ותהיה קיימת אופציה של מאסר בפועל.

יצחק לוי: אנחנו מדברים בעיקר על נאשמים שניגשים למשפט ללא סנגור.

יצחק גלנטי: אתה אומר שמספיקה העובדה שיש טענה מן הסוג הזה על מנת למנות לו סנגור.

יצחק לוי: כן.

רחל אדלסברג: אגב, זו הייתה טענה שלנו מלכתחילה שמאחר וכדי לשנות את העמדה אנחנו צריכים אישור של בית המשפט, באופן טבעי תהיה נטייה מהסוג הזה.

רחל אדלסברג: הסנגוריה הציבורית אמרה שמבחינתה בכל כתב אישום יהיה סנגור ציבורי והנאשם ייהנה מכך.

יצחק לוי: יש כתב אישום ומובן מאליו שלא תהיה בקשה של מאסר, ואז המשטרה לא תבוא ותבקש בקשה של מאסר.

רחל אדלסברג: בוודאי שלא.

יצחק לוי: לפי העניין, לפי הנסיבות, לפי הראיות ולפי שיקול הדעת.

רחל אדלסברג: בוודאי.

רחל אדלסברג: אני יכולה לומר שכל מה שאנחנו העלינו וטענו שידרוש שינוי בסדרי העבודה כפי שנאמר כאן, אלה באמת הפרטים הקטנים שאנחנו מתכוונים להסדיר בנוהל העבודה שלנו.

רחל אדלסברג: כמובן שיהיו תרשומות, יהיה תיעוד, כמובן שזה יהיה עם רישומים פנימיים לא לעיון הסנגוריה אלא לעיון בית המשפט, עם סדרי עבודה כולל תרשומות פנימיות, והכול יוסדר.

נעמה פויכטונגר: כמו שהבהרת בזמנו בדיון בוועדה, הרי כל הדברים האלה, כולל כתב אישום, הרישום, התיעוד, הבקרה והבדיקה החוזרת, הסיבה שבגללה היה לנו כל כך קשה להתמודד אתם היא בגלל מסה חדשה של מטלות שלא היה קודם ולא תוקצבנו כדי לעמוד בחוק הזה.

נעמה פויכטונגר: לכן הייתה בעיה ולכן ביקשנו את הארכה.

נעמה פויכטונגר: מכיוון שזה לא התרחש, התוצאה הייתה כמובן, כמו שתמיד קורה עם השמיכה הקצרה, שהמשטרה נאלצה לקחת את התקנים האלה, לאתר אותם במקומות אחרים ולהציב אותם למטרה הזאת.

נעמה פויכטונגר: המשמעות היא שאפשר יהיה לעמוד בסטנדרטים האלה.

נעמה פויכטונגר: ממילא המשטרה משלמת מחיר במקומות אחרים ולא מדובר בבעיה שהלכה והתפוגגה אלא מדובר בבעיה שמצאה את פתרונה.

יצחק לוי: לא שאלנו מה מקור התקנים בכוונה, כי לא רצינו להיכנס לזה.

יצחק לוי: אם רוצים לדון בזה, זה דיון בפני עצמו אבל זה לא כל כך ענייננו.

יצחק לוי: כלומר, ברור שהאוצר לא הקציב לכם 15 תקנים אבל אולי בשנה הבאה הוא יקציב לכם.

יצחק לוי: מתי יוצאו הנהלים עליהם את מדברת?

יצחק לוי: אני מבין שהנהלים מנוסחים.

רחל אדלסברג: יש לנו טיוטה מוכנה אבל היא צריכה לעבור עוד כמה בדיקות.

רחל אדלסברג: יכול להיות שאפילו עד סוף החודש.

יצחק לוי: יהיה אפשר לקבל העתק?

רחל אדלסברג: כן.

יצחק לוי: אני רוצה לסכם את הדיון.

יצחק לוי: אנחנו מודים למשטרה על ההיערכות המהירה.

יצחק לוי: אנחנו רוצים שהחוק יוחל במלואו בתאריך שקבעה הוועדה, כלומר, בתאריך של סיום הוראת השעה.

יצחק לוי: אנחנו חושבים שהדבר הזה יועיל מאוד לעשיית המשפט ועשיית הצדק.

יצחק לוי: אם הזקנו למשטרה באיזושהי פינה, אנחנו מתנצלים מראש אבל אנחנו חושבים שזה חשוב.

יצחק גלנטי: אפשר יהיה לבחון ולתקן בעתיד.

יצחק לוי: ברור.

יצחק לוי: שום דבר כאן הוא לא תורה מסיני ותמיד אפשר לבחון ולתקן.

יצחק לוי: בזה אנחנו מסיימים את הדיון.

יצחק לוי: תודה רבה.