ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 429, 2007-06-06 15:30

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב, אני מחדש את הישיבה בנושא:

סטס מיסז'ניקוב: תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים)(נזק מלחמה ונזק עקיף)(הוראת שעה), התשס"ז-2007.

סטס מיסז'ניקוב: אני שואל את האוצר אם יש משהו חדש.

יהודה נסרדישי: אני אציג את הנושאים.

יהודה נסרדישי: בנושא תקופת התקנה עמדתנו היא מה-16 במאי עד ה-31 במאי.

יהודה נסרדישי: לגבי נקודה נוספת שהעליתם, לתת בונוסים, בדקנו ומבחינה חוקית, על פי חוק מסים מקרקעין רשות המסים בוודאי אינה יכולה לתת בונוסים.

יהודה נסרדישי: לגבי נושא שבעת הימים, אמרתי עוד בישיבה הקודמת שאנחנו יורדים מזה וזה יתוקן בתקנות עצמן.

יהודה נסרדישי: לגבי המגבלה של שני מיליון, כולו לצורך מקדמה בלבד ואני מבהיר את זה שוב ושוב.

יהודה נסרדישי: כל החישובים האלה הם לצורך מקדמה בלבד.

יהודה נסרדישי: לגבי מחזור מול מחזור, מאי 2006 מול מאי 2007, בדקנו גם אצלנו ו-2005 הרבה יותר נמוך מ-2006.

יהודה נסרדישי: אם אתם רוצים ממוצע של שנתיים, אני אתן את זה.

ראובן ריבלין: לפי הגבוה יותר, לפי בחירה.

שי חרמש: זה רק לצורך חישוב המקדמה.

יהודה נסרדישי: אין משמעות לכל הדבר הזה.

יהודה נסרדישי: זו נוסחה איך לחשב את המקדמה.

יהודה נסרדישי: אם אתם רוצים ממוצע של מאי, שיהיה מאי.

יהודה נסרדישי: מדובר על התקופה המקבילה במאי.

בועז סופר: מתוך 730 עוסקים בשדרות, אני מדבר על מאי מול מאי, כ- 440 או נשארו או עלו.

בועז סופר: 290 ירדו, כלומר, בסך הכול לרוב זה לא רלוונטי.

יהודה נסרדישי: זה רק מקדמות.

יהודה נסרדישי: לגבי נושא התביעה בטופס, מדובר בנזק ממשי ואני לא אומר שתכתבו מספרים מההפטרה.

יהודה נסרדישי: תמלאו את התביעה ככל העולה על רוחכם.

זאב אלקין: לגבי המקדמה, אתה מוכן שזה יהיה 2004, 2005 ו-2006?

יהודה נסרדישי: לא, זה מסבך לי את התפעול ואת מערכי המחשבים.

יהודה נסרדישי: אני מבקש שהתקנה הזאת תעבור.

יהודה נסרדישי: הנוסחה היא או 50% מהמחזור של ממוצע שנה או שנתיים.

בועז סופר: בדקנו ולרוב העוסקים יש גידול ב-2006 לעומת 2005.

בועז סופר: נכון, לרוב המוחלט עדיף לקחת את 2006.

בועז סופר: אני חוזר ואומר שזה לעניין המקדמה ואנחנו לא יכולים לעשות מקדמה שונה אם אחד עלה ואחד ירד.

בועז סופר: אנחנו נעשה תביעה של מאי.

בועז סופר: בתביעה עצמה יוכל אדם לרשום שהוא מבקש להשוות את ירידת המחזורים, למשל, לא למאי 2006 אלא למאי 2005.

בועז סופר: לחילופין, הוא יוכל להגיד שהוא לוקח שלושה חודשים מול שלושה חודשים.

בועז סופר: כל נתון שיהיה סביר.

יהודה נסרדישי: אני מבקש שתאשרו את התקנה.

יהודה נסרדישי: תנו לנו לעבוד, תנו לנו לרדת לשדרות ולפצות את האנשים שהם ראויים וצריך לפצות אותם.

יהודה נסרדישי: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: מישהו מחברי הכנסת רוצה לדבר?

זאב אלקין: הבטיחו לנו לקבל את ההסכם וגם את הוראות הביצוע.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון הציע, ורוב חברי הכנסת חשבו שיש בזה היגיון רב, לתת מוטיבציה לתושבי שדרות להמשיך ולנהוג גם בזמנים קשים ולהשתדל להפגין חוסן והליכה לעבודה על ידי מתן תמריץ, שהוא לא הדבר העיקרי, אבל הוא דבר חשוב ביותר.

ראובן ריבלין: התמריץ לא היה דבר שבשמיים.

ראובן ריבלין: הוא דיבר על 500 ₪ ומדובר אולי ב-15 מיליון.

חיים אורון: לא.

חיים אורון: מדובר ב-6.5 מיליון אם כל 13,000 האנשים יבואו לעבוד.

ראובן ריבלין: זה לחודש.

ראובן ריבלין: לשלושה חודשים זה מסתכם בכ-15 מליון.

ראובן ריבלין: מדוע שראש אגף התקציבים לא יודיע לנו שאתם מקבלים את הצעת חברי הכנסת, שהיא לא הצעה בעלמא.

ראובן ריבלין: זה לא שגיון של חברי הכנסת אלא יש בה הגיון גדול.

ראובן ריבלין: הרי הפחד הגדול של כולנו הוא שלא נשאיר ערי רפאים רק בגלל זה שאנחנו נותנים פיצויים או תמריצים לא לעבוד.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים לתת תמריץ נגדי.

חיים אורון: אני מציע להחזיר לתלוש המשכורת את סעיף עידוד הצמיחה.

חיים אורון: במשך שנתיים היה סעיף כזה שבו לקחתם.

חיים אורון: אני מציע עידוד צמיחה, שנותנים.

חיים אורון: אם יש לכם בעיה עם המחשבים, אני אביא מומחה למחשבים שיפתור את הבעיה.

חיים אורון: אם הבעיה היא כסף, אני לא מבין את זה.

חיים אורון: מתברר שהאפקט של ה-6.5 מיליון האלה יכול להיות משמעותי.

חיים אורון: אני יודע שאתם פוחדים שזה יתחיל ב-500 שקל ויהיה אחר כך 1,000, אבל אני חושב שזה איתות.

חיים אורון: זה פלוס החלטה של הוועדה להתכנס כל חודש ולתת תשובה לכל בעלי העסקים.

זאב אלקין: החלטה על יישוב ספר אתה יכול לקבל קדימה.

חיים אורון: אין החלטה על יישוב ספר שמחלקים כסף.

חיים אורון: החלטה על יישוב ספר נותנת אפשרות לכך, שאם נוצר נזק יחלקו כסף.

חיים כץ: מדובר ב-500 שקל ברוטו.

בועז סופר: עצמאיים או לא עצמאיים?

בועז סופר: דרך המעסיק או לא דרך המעסיק?

סמדר אלחנני: כמו שאתם חושבים לתת את מס ההכנסה השלילי.

חיים אורון: אמרתי קודם, רק לשכירים.

חיים אורון: אפשר לבלבל אותי ולהגיד לי שאי אפשר לבצע את זה, אבל אני מתקשה לראות איך אי אפשר להוסיף שורה על אוכלוסיה מסוימת במקום מסוים ולכתוב – עידוד צמיחה 500 שקל.

חיים אורון: זה צריך להיות אחיד לכולם, בכל רמות ההכנסה.

שי חרמש: יש פה שני סעיפים שמטפלים בגופים מתוקצבים וחייבים טיפול.

שי חרמש: אני רוצה להבהיר - מתנ"ס בשדרות הוא גוף מתוקצב והא עמותה.

שי חרמש: ברגע שהוא מייצר חוג לדרמה, מזמין מאמן, מזמין מדריך ומזמין ציוד וכתוצאה מהאירועים אנשים מבטלים את ההרשמה, המתנ"ס נשאר בחסר.

שי חרמש: אותו דבר גם לגבי מכללת ספיר וישיבת שדרות.

שי חרמש: חלק מהדברים שמופיע בו לא הופיע אתמול בדיון המוקדם, שבו החריגו את המוסדות המתוקצבים ואת המוסדות להשכלה גבוהה.

שי חרמש: סעיף 11 אומר: "לעניין זה יופעל רק בהוראה של פיקוד העורף", אני אומר שלא תינתן הוראת סגירה של פיקוד העורף לעולם באיזור עוטף עזה כי זאת תהיה מפולת.

שי חרמש: נושא הגופים המתוקצבים חייב להיות מטופל בהיבט של ירידת הכנסות אחרת עיריית שדרות, המועצה האזורית אשכול, המועצה האזורית שער הנגב ומכללת ספיר לא יוכלו להתקיים.

אלי מויאל: לא גביתי ארנונה בחודש הזה ואין לי מזומנים.

אלי מויאל: אני גם לא אגבה.

אלי מויאל: ממילא אני מתחיל להיות חסר במיליוני שקלים ואני לא יכול לשלם משכורת.

אלי מויאל: התושבים, בנסיבות האלה, לא משלמים לי ארנונה.

אלי מויאל: אני לא אפעל נגד התושביםם עם ההוצאה לפועל, מספיק שהחמאס פועל נגדם.

בועז סופר: לעניין הגופים המתוקצבים אני מקווה שקובי ייכנס כי הוא הבטיח לומר משהו בנושא ואני לא יכול לדבר בשמו.

בועז סופר: בשם האוצר ועל דעת ראש הממשלה אני יכול לומר שבהיבט החוקי, חוק מס רכוש הוא לא אכסניה.

בועז סופר: אנחנו צריכים לתת את הנזק הממשי והנזק הממשי, לפי כל פרשנות שאפשר להעלות על הדעת, לא כולל פרס או בונוס בלי שאתייחס לנכונות העניין.

בועז סופר: האמינו לי שלא שמענו את ההצעה הזאת לראשונה הבוקר.

בועז סופר: העלה את זה יושב ראש ועדת הכספים, שהפציר בנו לפני שבוע לבדוק את העניין הזה.

בועז סופר: בחנו, בדקנו ומדובר במשהו שאני לא רוצה לומר שהוא בלתי אפשרי, כי אולי כל דבר הוא אפשרי, אבל באמצעות מערכת המס כולל ההתייחסות לכל הרכיבים הכי קטנים והכי שוליים – אם זה ברוטו, אם זה נטו, דרך המעסיק או לא דרך המעסיק, האם לקזז את זה לשכיר שלא מגיע לסף המס וכו' –

ראובן ריבלין: תוך עשרים דקות אני אתן לך את כל התשובות.

בועז סופר: האמן לי, בלי ציניות.

בועז סופר: בדקנו את זה במשך שבוע ואנחנו לא יודעים איך לתפעל את זה.

ראובן ריבלין: אם אני אראה לך איך, המדינה תסכים להקצות את הכסף?

בועז סופר: אמרתי קודם שזה בלתי אפשרי במסגרת חוק מס רכוש.

בועז סופר: אם יהיה חוק שיעבור כשלוש קריאות כדת וכדין שבו אתה תראה לי איך אפשר לעשות את זה ואני אציג לך את כל הבעיות, התפעוליות והמקצועיות, ותדע לענות לי איך לענות על 80% מהבעיות, נדבר.

ראובן ריבלין: אני מציע לקדם את החוק היום.

שלי יחימוביץ': אני לא קיבלתי תשובה על השאלה שלי.

חיים אורון: תחלק ואוצ'רים של 500 שקל.

בועז סופר: שמית?

בועז סופר: אם הוא עובד שנה, יום או חודש?

חיים אורון: כל מי שזכאי על פי הכללים שלך, המעסיק יוכל לקבל בשבילו כסף.

חיים אורון: אם אותו אדם יבוא לעבוד, המעסיק ייתן לו ואוצ'ר, צ'ק של מדינת ישראל.

שי חרמש: קובי הבר צריך לענות על זה.

שלי יחימוביץ': יש לי שאלה שלא קיבלתי עליה תשובה, לגבי עובד ששכרו שולם כדין שלושה חודשים לאחור.

שלי יחימוביץ': מה עם עובדים ששכרם לא שולם כדין?

בועז סופר: לא הופרשו תשלומי החובה.

בועז סופר: אנחנו לא רואים סיבה לשנות את התקנות, לתת פרס למעסיק שלא העביר את כל התשלומים.

בועז סופר: שימו לב, אנחנו לא מדברים על שכר.

שלי יחימוביץ': אתה משפה אותו על שכר אבל לא על ההפרשות?

בועז סופר: לא.

בועז סופר: אם הוא לא מפריש את תשלומי החובה, הוא לא זכאי לקבל.

בועז סופר: צריך להפריד בין השכר בגין התקופה לבין השכר לפני התקופה.

בועז סופר: התקנות אינן קובעות שאם מעסיק לא שילם את מלוא השכר בשלושת החודשים שקדמו, הוא אאוטהוד מהזכאות.

בועז סופר: אנחנו מדברים על תשלומי החובה.

בועז סופר: אם היה מדובר בשכר, היית יכולה לומר שמדובר גם בשכר וגם בהפרשים, המעביד נקלע לקשיים ולכן הוא לא שילם וכו'.

בועז סופר: פה אנחנו מדברים רק על הזכויות הסוציאליות של העובד, לא יותר ולא פחות.

בועז סופר: אנחנו סבורים שאין מקום לרדת מזה.

שלי יחימוביץ': כלומר, המעביד לא יקבל בכלל פיצוי?

מיכל הנר-דויטש: בגין הנזק שנגרם לו על תשלום שכר העבודה.

שלי יחימוביץ': מה אנחנו עושים עם עוזרת הבית?

מיכל הנר-דויטש: היא מקבלת מהמעסיק שלה.

מיכל הנר-דויטש: הוא מחויב מכוח חוק הגנת עובדים.

מיכל הנר-דויטש: אנחנו גם מפצים את המעסיק.

שלי יחימוביץ': אתם לא חוששים שזה יתגלגל על הראש של העובד?

בועז סופר: הנסיון מלמד שהדברים הקטנים האלה הם בשוליים.

שלי יחימוביץ': אם קבלן שמעסיק עובדים לא משלם את הזכויות שלהם, כפי שקורה בדרך כלל.

בועז סופר: אני אומר עכשיו יחד עם התעשיינים וההסתדרות, למרות שאני לא יכול לדבר בשמם, אבל הנסיון מלמד שבהתנהלות הזאת המקרים האלה היו זניחים.

שלי יחימוביץ': זניחים?

שלי יחימוביץ': אין כמעט קבלן שמשלם דמי הבראה, הטבות סוציאליות וכל ההפרשות המתבקשות.

קריאה: זה לא קשור למלחמה.

קריאה: בואו נעמיד אותו עכשיו לדין.

קריאה: אנחנו לא רוצים לתת גיבוי לכאלה.

שלי יחימוביץ': אני מסכימה איתך, אבל בסוף זה מתגלגל על העובד.

שגית אפיק: צריך לתקן את חוק הגנה על עובדים בשעת חירום כך שהועבד יהיה זכאי לקבל.

שגית אפיק: כרגע חוק הגנה על עובדים בשעת חירום לא בתוקף.

שגית אפיק: הם יביאו את זה בשבוע הבא.

שגית אפיק: אני חושבת שיש בעיה ועובדה שבתקנות הצפון כן תוקנה ההגדרה.

בועז סופר: זאת ממש לא עובדה.

בועז סופר: אי אפשר לקחת 200 מעסיקים ו-2,000 עוסקים ולומר שההתנהלות זהה.

בועז סופר: אנחנו לא רוצים לייצר שום דבר שהוא לא בר אכיפה.

בועז סופר: הסברנו בפרוטרוט שאנחנו שמנו לעצמנו סד של 90 יום.

בועז סופר: לקחנו על עצמנו לשלם מקדמה תוך 14 יום ותוך 90 יום את מלוא התביעה.

שלי יחימוביץ': אני לא מבינה למה זה בלתי אפשרי לשנות את התקנה לצורך שדרות כמו ששינינו לצפון כדי לא לפגוע בעובדים הכי חלשים.

קובי הבר: נעשה אבחנה - קודם כל העובדים צריכים לקבל את שכרם.

קובי הבר: נקודה.

קובי הבר: אין שום ויכוח בשאלה הזאת וזה לא נמצא בכלל בהתלבטות.

קובי הבר: אם הוא לא ירצה לשלם להם את שכרם, הוא לא ישלם להם גם אם ניתן להם את הפיצויים.

קובי הבר: זה לא קשור.

קובי הבר: השאלה שנשאלת היא האם אנחנו צריכים לתת פיצוי למעביד שלא עומד בכללים שלו.

קובי הבר: אנחנו חושבים שלא.

קובי הבר: למה עשינו את זה בצפון?

קובי הבר: כי לא היתה לנו היכולת לבדוק.

קובי הבר: אגב, בצפון יש לנו יותר תיקים פרטניים ממה שיהיה בשדרות כי היו 200,000 והלכו על מסלול אדום, חקלאות ותיירות, הרבה יותר תיקים פרטניים.

קובי הבר: שם, כדי לעמוד בלוחות הזמנים עשינו הפרשי מחזורים על פי נתונים שיש במערכת המסים.

קובי הבר: כאן אפשר להסתכל על זה כעל כלי אכיפה על מעסיק, שלא משלם את התנאים הסוציאליים כי עכשיו לא רק שהוא לא יקבל את השכר לעובדים שלו אלא גם את הפיצוי שלו, את הנזק שנגרם לו.

קובי הבר: זה כלי אכיפתי.

שלי יחימוביץ': זה כלי חינוכי לטווח ארוך כי להבא הוא יידע שהוא צריך לשלם.

קובי הבר: לא, הוא יעדיף לשלם עכשיו.

שלי יחימוביץ': הוא יכול לשלם רטרואקטיבית?

קובי הבר: בוודאי.

שלי יחימוביץ': אני מודה שלא חשבתי על זה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לוודא שהבנתי – אם הוא יבוא וישלם רטרואקטיבית את כל ההפרשות שלושה חודשים אחורה הוא גם יקבל פיצוי?

קובי הבר: כן.

יוסף פנחס כהן: אני רוצה להעלות עניין שיש בו כדי לתת פתרון לכלל הבעיות שעלו כאן.

יוסף פנחס כהן: אנחנו זועקים כבר כמה שנים על נושא הזיכוי במס הכנסה.

יוסף פנחס כהן: נכון להיום, הזיכוי הוא 13%, כאשר במצפה, בדימונה או בצפון מקבלים זיכוי יותר גבוה.

יוסף פנחס כהן: אם היו מתקנים את זה עכשיו, באופן מיידי, עוד לפני החוק, זה היה נותן פתרון גם לבעלי העסקים.

סטס מיסז'ניקוב: נראה לך שנתקן את זה עכשיו בישיבה הזאת?

יוסף פנחס כהן: לא, אבל אני מעלה את זה כי זה היה פותר הרבה מאד בעיות.

סטס מיסז'ניקוב: בעזרת השם נפתור את זה.

אברהם לוי: בניתי עסק במשך עשרים שנה עם מוניטין, והעסק עבד ערב ערב.

אברהם לוי: הייתה לנו תקופה של העומר, 45 יום שבהם אנחנו רק משפצים ונותנים משכורות לעובדים גם כשהם לא עובדים.

אברהם לוי: התחילה עונת הקיץ והכנו את עצמנו לעבוד בתפוסה מלאה, אבל עבדנו שבעה ימים מל"ג בעומר עד ה-17 במאי והחל מהתאריך הזה אין אירועים, יש רק ביטולים.

אברהם לוי: מה קורה?

אברהם לוי: אני רוצה פתרון.

דניאל דהן: לעניין 500 השקלים, אני חושב שצריך לתת פתרון למעסיקים, לבעלי העסקים שנמצאים עכשיו בקריסה.

דניאל דהן: העובדים יקבלו את המשכורת שלהם, אבל אם תאמר לי כבעל עסק שעל כל 10% שאני אעלה במחזור אני אקבל מהאוצר 3% בונוס, אני אדאג להביא את העובדים, לייצר עבודה, לייצר אווירה טובה כמה שיותר כי יהיה לי כדאי לגדול במחזור.

דניאל דהן: בתקופה הקשה התקשרתי לכל התושבים, עשיתי משלוחים לבתים ובאתי לבתים עם פרחים כדי להיות יצירתי ולשרוד בתקופה הזאת.

דניאל דהן: בחודש האחרון קיבלנו נוק-אאוט מכל הבחינות – אנשים מתגרשים.

דניאל דהן: אשתי אומרת לי: תסגור את העסק שלך ותעיף אותי מהמקום הזה.

דניאל דהן: אם אני אומר לה כן, אני מתחייב לעשות צעדים קשים כי יש לי חובות והתחייבויות.

דניאל דהן: אם אני אומר לה לא, יש לי ילדים קטנים ומבחינה מצפונית אני חושש.

דניאל דהן: אנחנו לא רגועים לנהל את העסק שלנו נכון.

דניאל דהן: המצב הביטחוני קשה ואנחנו מגיעים לסוג של השלמה, שזה בסדר שנופלים טילים על שדרות והחיים צריכים להמשיך כרגיל.

דניאל דהן: כל טריקת דלת מקפיצה אותי.

דניאל דהן: אני לא מדבר על הילד שלי אלא עלינו, אנשים מבוגרים, שכבר סובלים מבחינה נפשית, משפחתית וביטחונית.

דניאל דהן: זאת רולטה רוסית.

דניאל דהן: אני הולך ברחוב ואני לא יודע אם זה יתפוס אותי או לא.

דניאל דהן: זה נופל, זה הורג וזה קשה.

דניאל דהן: הקסאמים של היום הם לא הקסאמים של פעם.

דניאל דהן: חבר הכנסת ריבלין, היית בשבוע שעבר בבית הכנסת כשנפל עליי טיל שם.

דניאל דהן: ראית את הנזק.

דניאל דהן: תקרא לזה נס או כל דבר אחר.

דניאל דהן: היום אין ילד, מבוגר או זקן שאין לו סיפור אישי שקשור לקסאמים.

דניאל דהן: זה פוגע בנו בפרנסה, בכלכלה.

דניאל דהן: אני מעריך ש-30% נמצאים כבר במצב קריסה.

דניאל דהן: יש מעמד של עשירון עליון ביישוב שכבר היה פיקח, קם ועזב.

דניאל דהן: ראש העיר מנסה בכל כוחותיו להשאיר את התושבים בכל מחיר, אבל אל תשכחו ששדרות היא לא גוש קטיף.

דניאל דהן: אנחנו לא חלוצים ואין לנו אידאולוגיה כמו שיש להם.

דניאל דהן: גם המעמד הבינוני אצלנו מתחיל להתפורר.

דניאל דהן: אל תשכחו שמדובר בשבע שנים של קשיים עם תוצאות מרחיקות לכת ואני לא יודע לאמוד את הנזקים שיהיו בעתיד.

שמואל מלכיאל: היה לי אולם אירועים בשדרות, שיפצתי אותו ואין לי עבודה עכשיו.

שמואל מלכיאל: על איזה מחזור אני אעשה את החישוב?

שמואל מלכיאל: אני ארשום סתם מספרים באוויר?

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אמנון כהן ואחריו חבר הכנסת אורון.

סטס מיסז'ניקוב: בבקשה.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, שמעתי את דבריו של ראש העירייה, שיוצאים מהלב ואני עצמי סיירתי כמה פעמים במקום.

אמנון כהן: אין שר במדינת ישראל שלא סייר שם ואף הבטיח הבטחות, אבל הבטחות לחוד ומעשים לחוד.

אמנון כהן: בעקבות ההחלטה האחרונה של הממשלה אנחנו הולכים לטפל במצב באופן נקודתי, אבל עדיין לא הגענו לשאלה האמיתית – איך לחשב את הפיצוי לחודש הזה?

אמנון כהן: האם רק מהשנה האחרונה?

אמנון כהן: האם מהשנתיים האחרונות?

בועז סופר: יש לזה תשובה.

אמנון כהן: אני מצטער, לא הייתי בתחילת הדיון.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אנחנו צריכים להרחיב את הצעת החוק כך שאלה שנפגעו לא באשמתם במהלך שבע שנים ועדיין נמצאים ביישוב הזה כגיבורים, יקבלו פיצוי.

אמנון כהן: כל עוד המדינה לא נותנת להם ביטחון, התאריך שקבענו בצו עד סוף אוגוסט, הוא לא רלוונטי.

אמנון כהן: אסור לנו להסכים שזה יפוג בחודש הזה אלא אם כן המדינה תעשה משהו ממשי.

אמנון כהן: אם לא, זה יהיה יישוב ספר לעולמי עד.

אמנון כהן: הצעת החוק נותנת מענה יותר עמוק וצריך לטפל באלה גם רטרואקטיבית.

אמנון כהן: מה שלא יטופל במסגרת החוק צריך לקבל מענה מיוחד.

חיים אורון: אני לא רוצה לחזור על סיפור הבונוס.

חיים אורון: הבנתי שהמגבלה והסברתם שאף מחשב לא יודע לעשות את העבודה.

בועז סופר: אמרנו שעל פי חוק מס רכוש אי אפשר לתת פיצוי.

חיים אורון: נכון שהנושא הוא במסגרת מס רכוש אבל אנחנו רוצים לתת תשובה לבעיה הזאת.

חיים אורון: עלו כמה הצעות החל מהצעה של צ'ק ועד עידוד צמיחה בתוך התלוש והצעות אחרות.

חיים אורון: האם האוצר אומר "לא" לרעיון הזה?

חיים אורון: אם אתם מביאים ביום ראשון חוק, תביאו תוספת לחוק שאומרת, שכל חודש שבו יופעל המנגנון הזה, התושבים יקבלו 500 שקל.

חיים אורון: אני חושב שזה היה משחרר הרבה מאד לחצים וזה לא בשמיים.

חיים אורון: אדוני היושב ראש, אני מעלה שתי נקודות שצריך לקיים עליהן דיון בהקדם.

חיים אורון: בישיבה הקודמת ביקשתי וגבי גולן נתן טבלה שמציגה את המעמד השונה של יישובים שונים בתוך עוטף עזה.

חיים אורון: הוזכר הנושא של יישוב ספר אבל זה לא הנושא היחיד.

חיים אורון: יש פערים מאד גדולים בתוך עוטף עזה, ואני לא מדבר עכשיו על מעבר לשבעה קילומטר, החל בחינוך, דרך חוק עידוד השקעות הון, מענקים לשיכון וכו' וכו'.

חיים אורון: אין לזה הצדקה במצב הקיים ואני חושב שזה הזמן לקיים על זה דיון.

שי חרמש: ברגע שהצעת החוק תתקבל וזה קו עימות, הכול יתאחד.

חיים אורון: אני לא רוצה לחזור על הנאום הקודם על הצעת החוק.

חיים אורון: לא חשוב לי איך זה יסתדר.

חיים אורון: אנחנו ניפגש עם הצעת החוק, כשתהיה פה, ואז נראה אם הכל מסתדר.

חיים אורון: נקודה שנייה שנחשפתי אליה הייתה מאד חריפה בצפון ועכשיו היא בדרום, במכללת ספיר.

חיים אורון: יש ירידה דרמטית בהרשמה לשנה הבאה.

חיים אורון: בשנה שעברה גם במכללת תל-חי, גם במכללת אשר, עד יזרעאל כולל צפת ועמק הירדן, נוצרו קרנות שנתנו מלגות למי שהמשיך ללמוד באיזורים הללו.

חיים אורון: אני מקווה שלא נתעורר מאוחר מדי.

חיים אורון: אנחנו נמצאים בחודש יוני, ממילא יש בעיות בשנה הבאה בהרשמה למכללות ואני חושב שצריך לתת לזה תשובה מהר.

חיים אורון: מכה במספר הלומדים במכללת ספיר משמעותית מאד מאד גם מבחינת התעסוקה, גם מבחינת הדיור וגם מבחינת הצעירים שמסתובבים.

חיים אורון: לא מדובר בגרושים, אבל גם לא במיליארדים, ולכן צריך לתת לזה תשובה.

חיים אורון: גבי, אולי אתה הכתובת לזה ולכן אני מבקש שתבוא אלינו עם הצעה איך נותנים תשובה להרשמה במכללת ספיר.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: לפני סיכום, קובי הבר בבקשה.

קובי הבר: אני אענה לחבר הכנסת אורון מה שעניתי לפני הישיבה לחבר הכנסת חרמש.

קובי הבר: אנחו ערים לנושא של מכללת ספיר ונחשוב יחד עם משרד החינוך, ות"ת ומשרד ראש הממשלה מה אפשר לעשות במכללת ספיר בשני ההיבטים: 1.

קובי הבר: היקף ההרשמה.

קובי הבר: 2.

קובי הבר: מכללת ספיר היא גוף מתוקצב ולשנה הנוכחית אין שינוי במספר הסטודנטים, אבל אם תהיה לזה השפעה באוקטובר, נטפל בזה.

ראובן ריבלין: הם יכולים להחזיק מעמד עד אז?

שי חרמש: אם לא תתן לזה מענה עכשיו, ההרשמה באוקטובר כבר לא תהיה.

קובי הבר: כרגע אין להם בעיית תזרים כי הם מקבלים תקציב מהמדינה והסטודנטים קיימים.

קובי הבר: אנחנו צריכים לטפל עכשיו בהרשמה של אוקטובר לשנה הבאה.

ראובן ריבלין: אצלך הבטחה היא צ'ק ואצלי זו הבטחה של רעיון.

קובי הבר: אבל ההבדל הוא שכאשר אנחנו מבטיחים, אנחנו צריכים שיהיה כיסוי לצ'ק ובגלל זה אנחנו נזהרים בהבטחות.

בועז סופר: אני אענה על יתר הדברים.

בועז סופר: לגבי אולמות אירועים, ככל הידוע לנו או שיש הנחיות מפורשות לא לפתוח כינוסים מעבר למספר מסוים של אנשים, או שתהיינה הנחיות כאלה.

בועז סופר: כאשר מדובר בהנחיות פיקוד העורף, ה-31 במאי לא רלוונטי, כלומר גם היום, כשהתקנות לכאורה אינן חלות על אולמות אירועים, פתוחה בפניהם האפשרויות, בכפוף להנחיות ומכיוון שקיימות הנחיות, למיטב ידיעתי, אזי הם זכאים לפיצוי.

אלי מויאל: בהנחיות שמסר אלוף פיקוד דרום יש הנחיה מפורשת שאוסרת התכנסויות בשדרות.

קובי הבר: אם כך אין בעיה מבחינת פיצויים.

בועז סופר: לבקשת היושב ראש, מכיוון שהנושא עלה ואנחנו מוכנים ללכת לקראת זה, נעשה ממוצע של מאי-יוני שנה לעומת מאי השנה.

בועז סופר: אני חוזר ואומר שזה לעניין המקדמה.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי הביצועים אין בעיה כי יש הוראה של אלוף פיקוד הדרום.

זאב אלקין: לפי מה שאתם מציעים, אתם מחויבים תוך 90 יום לתת תשובה.

זאב אלקין: זה יצור לחץ גדול מאד על המערכת לחתוך מהר, כאשר הנטיה יכולה להיות לחתוך לא לשביעות רצונו של התובע.

זאב אלקין: עד כמה שאני מבין, על פי התקנות המקוריות, התובע רשאי להגיש פנייה לוועדת ערר במידה והוא לא מרוצה מהתוצאה תוך שלושים יום מיום קבלת ההחלטה.

זאב אלקין: בהוראות הביצוע שהנחתם על שולחננו לא ראיתי מנגנון שמגביל את ועדת הערר בהחלטה וכך אותו צוואר בקבוק, שפתרנו בשלב הראשון, יכול להיווצר בשלב השני.

קובי הבר: ועדת הערר היא גוף שיפוטי.

קובי הבר: יש לנו בעיה בהוראת ביצוע להחליט על גוף שיפוטי שהוא לא בשליטתנו.

קובי הבר: אני לא יכול להגיד לוועדת ערר לקבל החלטה תוך שלושים יום.

קובי הבר: אין לי סמכות כזאת.

קובי הבר: יש לי הצעה – אם יהיו תקלות, אפשר יהיה בחקיקה ראשית לתקן את זה ולכפות על מערכת בתי המשפט.

קובי הבר: אם תחליטו שיש צורך, תעשו את זה בחקיקה שלכם.

קובי הבר: לנו אין יכולת להשפיע על הרשות השופטת.

אלי מויאל: קבעתם מה שקבעתם.

אלי מויאל: זה לא מה שחשבנו, אבל בוודאי נחזור לכאן בעניין הזה.

אלי מויאל: אני מבקש התחייבות של האוצר לגבי חוק שדרות, מתי הוא יתמוך בו והאם הוא יעבור.

אלי מויאל: החוק הזה עוזר להם בדרכים אחרות וחשוב לנו לגבות אותם גם בחוק הזה.

אלי מויאל: אנחנו צריכים את ההתחייבות הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אני אתייחס לזה בסיכום.

אלי מויאל: אני שמח שאחרי שבע שנים המדינה הודתה במקצת.

אלי מויאל: היא הודתה שהיא צריכה לפצות את תשובי שדרות.

אלי מויאל: העזרה שאתם נותנים לנו היום היא חלק ממה שצריך.

אלי מויאל: אני מבקש שוועדת כספים תקרא לדיון על לכל נזקי העבר שנגרמו לשדרות.

אלי מויאל: אני לא רוצה לקבוע פרמטרים אלא דיון ערכי.

אלי מויאל: האם התושבים האלה, שאיבדו את רכושם, את ממונם ואת עסקיהם בשש השנים האחרונות זכאים לאיזשהו פיצוי מהמדינה, קודם כל ברמה הערכית.

אלי מויאל: אם נגיע למסקנה כזאת או אחרת, נראה איך אנחנו מוצאים דרך לפצות אותם.

אלי מויאל: לעולם לא תוכלו להסביר למה התחלתם לפצות רק מה-16 במאי.

אלי מויאל: למה לא מאפריל?

אלי מויאל: למה לא מנובמבר שנה שעברה?

אלי מויאל: יש לכם עסק עם תושבים שמסתכלים רק לי בעיניים ואני צריך לענות להם על כל השאלות האלה.

אלי מויאל: אם הממשלה הכירה בנזקים האלה, מוסרית אתם מחויבים מהקסאם הראשון.

סטס מיסז'ניקוב: אני אתייחס לזה.

סטס מיסז'ניקוב: ברשותכם, גם בשמכם אני אברך את האוצר ואת הממשלה שהביאה את הנוסחה.

שלי יחימוביץ': שכחת את ההסתדרות ואת המעסיקים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מברך גם אותם, אבל קודם כל את אלה שנמצאים פה ועבדו קשה אתמול והיום.

שלי יחימוביץ': אני בטוחה שאנשי האוצר יצטרפו לברכה שלי להסתדרות ולמעסיקים.

סטס מיסז'ניקוב: זה ברור.

סטס מיסז'ניקוב: כולנו מצטרפים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מברכים על ההצעה לתת פיצוי הוגן לעסקים הקטנים.

סטס מיסז'ניקוב: אם אפשר היה להפריד בין שתי ההחלטות היה לנו יותר קל לאשר את הפיצוי לעסקים קטנים ולמעסיקים כבר הבוקר, כי התעוררה בעיה לגבי עובדים, שעדיין קיימת.

סטס מיסז'ניקוב: לכן, אחת ההחלטות שאנחנו מחליטים עכישו היא שב- 20 ביוני נקיים ישיבת מעקב ונבקש מכם שאם המצב הזה יימשך – אנחנו יודעים שהוא יימשך כי רק עכשיו נפל קסאם – לבוא רטרואקטיבית אחרי יוני עם הצעה הרבה יותר נדיבה בהתחשב בהצעת חבר הכנסת אורון ואחרים, לגבי פיצוי לאותם אנשים שהגיעו לעבודה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נענים בשמחה לבקשתו של ראש העיר ונקיים דיון מיוחד על כל מה שקרה באזור הזה בשנים האחרונות.

סטס מיסז'ניקוב: נבדוק איך ועדת הכספים, בתיאום עם הממשלה ועם האוצר, יכולה לקדם פיצויים או הטבות אחורה.

סטס מיסז'ניקוב: נקיים דיון רציני ונבדוק מה המגבלות שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: יחד עם הממשלה אנחנו נקדם את הצעת חוק שדרות, שתשלים את כל הדברים שלא השגנו היום ובחודשים האחרונים.

סטס מיסז'ניקוב: לדעתנו, הצעת חוק שדרות שלי ושל שמונים חברי כנסת מאד ממצה ומטיבה רבות עם האזור.

סטס מיסז'ניקוב: בכוונתנו לאשר אותה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מעלים את ההצעה לקריאה ראשונה במליאה בעוד שבועיים ועד ה-31 ביולי נשלים את הצעת החוק הזאת יחד עם הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק הזאת תתן מענה לתושבי שדרות ועוטף עזה, וגם לעסקים, לעוסקים ולמעסיקים.

ראובן ריבלין: בדיון שנקבע למעקב ב-20 ביוני יעלה לדיון גם נושא יוני.

ראובן ריבלין: הוועדה תחליט מה יעלה בגורלו של חודש יוני והאם יורחב ההסדר של חודש מאי גם לגבי חודש יוני.

סטס מיסז'ניקוב: עם כל הכבוד, זה בדיוק מה שאמרתי.

שי חרמש: אני לא אתן להצביע כאשר מתנ"ס שדרות נופל בעוד דקה.

שי חרמש: אני מדבר על גופים של NGO שהם לא למטרת רווח וירידה בהכנסות תמוטט אותם.

סטס מיסז'ניקוב: כיוון שבתקנות לא הוכנסו הרבה מאד דברים, כולל המקדמה שמשולמת, וזה מובא או בהסכם הנלווה או בהוראת שעה, אנחנו מצביעים היום על התקנות בכפוף לכל אותם הסכמים נלווים וכל מה שנאמר היום.

סטס מיסז'ניקוב: כלומר, כל שינוי באחד הגורמים האלה יחזור שוב לוועדת הכספים.

חיים אורון: למה התיירות לא מקבלת מקדמה?

סטס מיסז'ניקוב: איזו תיירות יש שם?

בועז סופר: אדוני היושב ראש, אני מבקש להחריג הקלות.

בועז סופר: אני מבקש שבשביל הקלות לא נצטרך לחזור לוועדה.

סטס מיסז'ניקוב: בשביל הקלות האוצר לא צריך לחזור לוועדה.

קובי הבר: עמותה שהיא לא גוף מתוקצב יכולה לתבוע אם היתה ירידה בהכנסות שלה.

קובי הבר: עמותה שהיא גוף מתוקצב, לא השתנה לה דבר בעולם ההכנסות שלה ולכן היא לא יכולה לתבוע.

קובי הבר: יש תמהיל שעשינו.

יהודה כהן: בשם בעלי העסקים אני מבקש להודות ליושב ראש ולחברי הכנסת הרבים שנמצאים פה.

יהודה כהן: יש נוכחות גדולה של חברי כנסת וזה מרנין את הלב.

חיים אורון: אני רוצה להבין.

חיים אורון: בתוספת יש רשימה של עשרים נושאים שלא זכאים לקבל מקדמות.

בועז סופר: לא זכאים למקדמות אוטומטיות.

בועז סופר: יש הבדל גדול.

יהודה נסרדישי: בחקלאות ובתיירות אין לנו מחזורים שנוכל לתת אוטומטית.

יהודה נסרדישי: במידה ויהיו תביעות ופניות אלינו יש סמכות למנהל ובמקרה זה אני המנהל.

יהודה נסרדישי: אנחנו נחתום וניתן מקדמות בדרך זו או אחרת, למרות מה שנאמר בתוספת.

שגית אפיק: לנוסח נכנסים שני תיקונים: 1.

שגית אפיק: יורדים שני התנאים, תנאי אחד לעניין התעשיה, שנדרשת הפסקת ייצור של 24 שעות, ובשירותים ובמסחר הפסקת שירותים של שבוע.

שגית אפיק: 2.

שגית אפיק: לתת הבהרה שהפיצוי הוא לא רק עבור יום עבודה שלם אלא גם באופן יחסי, עבור חלק מיום עבודה.

שגית אפיק: אני אקרא את הנוסח.

שגית אפיק: בפסקה 1 – במקום: בשל היום שבו לא עבד העובד לפי הוראות כוחות הביטחון", בהמשך יבוא: לא עבד העובד עקב הוראות כאמור בחלק, נאמר:

שגית אפיק: בשל כל יום העדרות של העובד מעבודתו בשל המצב השלטוני, לא עבד העובד בחלק.

שגית אפיק: ובמקום: לעניין זה, נאמר: לעניין זה ולעניין הגדרת ניזוק.

שגית אפיק: בפסקת משנה 2ג: המילים: ובלבד שהנזק נגרם עקב הפסקת ייצור של למעלה מ-24 שעות, יימחקו.

שגית אפיק: בפסקה 3, המילים: ובלבד שהנזק נגרם עקב הפסקת פעילות של למעלה משבוע, יימחקו.

סטס מיסז'ניקוב: רבותי, אנחנו עוברים להצבעה על אישור תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים)(נזק מלחמה ונזק עקיף)(הוראת שעה), התשס"ז-2007, בכפוף לשינויים שקראה שגית.

סטס מיסז'ניקוב: נא להצביע.

סטס מיסז'ניקוב: הצבעה בעד התקנות – רוב נגד – אין נמנעים - אין התקנות אושרו.

סטס מיסז'ניקוב: התקנות אושרו.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.