הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 101, 2007-06-18 11:45

זבולון אורלב: הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 39) (בירור תלונות הציבור), התשס"ז-2007.

זבולון אורלב: האם לממשלה יש הערות לנוסח המוצע?

מורן יבין: הממשלה תומכת בהצעת החוק, בתנאי שייכתב שההסכמה של המתלונן תהיה בכתב.

זבולון אורלב: הסוגייה הזאת עלתה בדיון קודם.

זבולון אורלב: אנשי המבקר אמרו שאין צורך בכך, מפני שבין כה וכה המבקר יפנה למתלונן.

זבולון אורלב: כשהוא פונה למתלונן הוא רואה אם המתלונן רוצה להגיש או לא רוצה להגיש.

זבולון אורלב: נניח אני מגיש תלונה כיוון שאת קופחת.

זבולון אורלב: המבקר לא יכול לטפל בתלונה שהגשתי בשמך אם הוא לא פונה אלייך.

זבולון אורלב: ברגע שהוא פונה אלייך הוא רואה אם את הסכמת או לא הסכמת.

הלל שמגר: אלא אם כן צורפה לפניית המתלונן הפנייה של הנפגע.

זבולון אורלב: התכלית שאת רוצה להשיג היא תכלית שמתקיימת.

מורן יבין: זה נוהל שקבוע בחוק?

נורית ישראלי: אני רוצה להפנות אותך לסעיף 34 לחוק: "תלונה שהוגשה בכתב ותלונה שהוגשה בעל פה ונרשמה מפי המתלונן, תיחתם בידי המתלונן ויצוינו בה שם המתלונן ומענו".

נורית ישראלי: אין דרישת כתב גם להגשת תלונה.

זבולון אורלב: גם היום אני יכול להגיש תלונה בעל פה, לא צריך בכתב.

תומר רוזנר: אתה צריך לחתום.

זבולון אורלב: אין לי התנגדות שתתווסף פה פסקה שתאמר שהמתלונן קיבל את הסכמתו של אותו אדם, כדי להניח את דעתו של המבקר.

זבולון אורלב: אני מסכים שדרושה כאן הסכמה, השאלה אם זה צריך להיות בחוק או בבירור שהם עושים הם אומרים שזה רק בהסכמתו של המבקר.

אריה אלדד: האם יש בכלל מצב שאתם מטפלים בתלונות אנונימיות?

הלל שמגר: לא.

הלל שמגר: מאחר שהתנאי הוא תנאי של הסכמה, אז לא איכפת לי אם ההסכמה תינתן בכתב או תילמד מהתנהגותו או מהדיבור שלי איתו.

הלל שמגר: אני אצטרך לשלוח אדם שלא יודע לכתוב למתורגמן?

מורן יבין: הפחד שלנו הוא שיתפרש כעותר ציבורי מישהו שעותר בשמו של מישהו אחר מבלי שהוא קיבל את הסכמתו.

הלל שמגר: אני לא יכול לפתוח בבירור תלונה אם אני לא מוודא שמולאו התנאים בחוק.

מורן יבין: כתוב בסעיף 34 שנרשמה מפי המתלונן תלונה שהוגשה בכתב ותלונה שהוגשה בעל פה.

מורן יבין: זאת פרוצדורה לדוח הגשת תלונה שמוגשת מפי המתלונן.

מורן יבין: אנחנו רוצים להרחיב.

זבולון אורלב: אנחנו לא יורדים מעניין ההסכמה.

זבולון אורלב: ההסכמה דרושה.

זבולון אורלב: בואי נדבר על הפרוצדורה איך משיגים הסכמה.

זבולון אורלב: שאלנו את המבקר על הפרוצדורה שהם מבררים את עניין ההסכמה.

זבולון אורלב: שאלתי אותם בפעם הקודמת אם יש אפשרות שמתבררת תלונה מבלי שפונים לנוגע בדבר.

זבולון אורלב: הם אמרו שאין כזה דבר.

מורן יבין: זה הליך פנימי שמתנהל אצלם.

הלל שמגר: נראה לנו שהחיוב שההסכמה תיעשה בכתב בלבד מצמצמת את האפשרויות.

הלל שמגר: היא גם מאריכה ומסרבלת.

מורן יבין: היא נשארת בגדר הרציונאל של סעיף 4 לחוק יסוד מבקר המדינה, שהוא להגן על הפרט מפני פגיעה בזכויות שלו, לא בזכויות של זולתו.

מורן יבין: ברגע שמישהו לוקח אחריות ומגיש תלונה בשם מישהו אחר נדרשת הסכמה בכתב של המתלונן.

תומר רוזנר: התנאי שנקבע בסעיף 37 המוצע מחייב הסכמת אותו אדם שבשמו מתלוננים.

תומר רוזנר: סעיף 40 קובע שהנציב לא יפתח בבירורה של תלונה אלא אם הוא שוכנע שהתקיימו התנאים של סעיף 37.

תומר רוזנר: הנציב חייב להיות משוכנע שיש הסכמה של האדם שבשמו מתלוננים.

זבולון אורלב: סעיף 40 אומר שהנציב לא יכול לברר אם אין הסכמה.

זבולון אורלב: אם הנציב אומר שאין הסכמה אי אפשר לברר.

זבולון אורלב: צריכה להיות הסכמה.

הלל שמגר: תנאי מהותי בסעיף 37 המתוקן הוא שכשאין זהות בין המתלונן לאדם הנפגע, האדם הנפגע חייב לתת את הסכמתו.

הלל שמגר: האם הסכמתו ניתנה בכתב, בשיחה טלפונית או בעל פה זה פחות מהותי, ובלבד ששוכנענו שניתנה הסכמה.

מורן יבין: אנחנו מתעקשים שההסכמה תהיה הסכמה בכתב.

יצחק קמחי: נניח שמגיע אדם שלא יודע קרוא וכתוב ואומר שהוא הניזוק אבל מי שכתב את המכתב בשמו זה השכן.

מורן יבין: החתימה שלו מספיקה.

יצחק קמחי: החתימה קיימת.

נורית ישראלי: זה מצריך אותנו למערכת שלימה של תחליפי כתב וחזקת כתב.

נורית ישראלי: בשביל מה כל זה?

אריה אלדד: כדי להקטין את מספר התלונות.

יצחק קמחי: זה האינטרס של מבקר המדינה, לא של הממשלה.

אריה אלדד: זה אינטרס של הממשלה, כי בדרך כלל מתלוננים עליה.

נורית ישראלי: תסבירי את הטעם המשפטי לכך.

מורן יבין: ההיגיון שעומד מאחורי הדרישה שלנו זה התכלית של הסעיף.

מורן יבין: אתה מגיש תלונה כדי להגן על פגיעה בזכויות שלך, לא בזכות של הזולת.

נורית ישראלי: אפשר לכתוב את המילים: "לאחר שהוכח, להנחת דעתו של הנציב, כי הנפגע הסכים להגשת התלונה".

תומר רוזנר: התוספת הזאת בעייתית לטעמי, כיוון שצריך להיות מוכח להנחת דעתו של הנציב שנעשה מעשה הפוגע במישרין.

הלל שמגר: אני מציע לכתוב את המילים: "המתלונן קיבל, להנחת דעתו של הנציב, את הסכמתו של אותו אדם".

זבולון אורלב: אחרי המילה "קיבל" נכתוב את המילים "להנחת דעתו של הנציב".

תומר רוזנר: הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 39) (בירור תלונות הציבור), התשס"ז-2007.

תומר רוזנר: תיקון סעיף 37 1.

תומר רוזנר: בחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 (נוסח משולב) (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 37, בפסקה (1), אחרי "טובת הנאה", יבוא "או מעשה הפוגע במישרין באדם אחר או המונע ממנו במישרין טובת הנאה, והמתלונן קיבל, להנחת דעתו של הנציב, את הסכמתו של אותו אדם להגיש תלונה בענינו".

תומר רוזנר: תיקון סעיף 38. 2.

תומר רוזנר: בסעיף 38 לחוק העיקרי, אחרי פסקה (8) יבוא: "(9) תלונה של אדם בענינם של המנויים בפסקאות (6)(7) ו(8), הנוגעת לאמור באותן פסקאות, לפי העניין.

תומר רוזנר: " תיקון סעיף 41. 3.

תומר רוזנר: בסעיף 41(ג) לחוק העיקרי, אחרי "המתלונן" יבוא "וכן את מי שהמתלונן פנה בענינו כאמור בסעיף 37(1) סיפה".

זבולון אורלב: מי בעד לאשר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית?

זבולון אורלב: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד החוק עבר בהסכמת הממשלה, בהסכמת הנציבות ובהסכמת חברי הכנסת לקריאה שנייה ושלישית.

נורית ישראלי: בדברי ההסבר כתוב שבסעיף 41 נציב תלונות הציבור יהיה רשאי לשמוע גם את מי שהגיש תלונה בעניינו של אדם אחר.

נורית ישראלי: זה צריך להיות מי שנפגע.

זבולון אורלב: אי אפשר עכשיו, באופן רטרואקטיבי, לתקן דברי הסבר של קריאה ראשונה.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.