הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 100, 2007-06-18 11:00

זבולון אורלב: אני רוצה לפתוח את הישיבה בעניין הצעה לסדר של חבר הכנסת דב חנין בכל הקשור לאי שילובם של ערבים בשירות הציבורי.

דב חנין: השבוע התפרסם תחקיר בעניין אי יישום החלטות הממשלה לגבי שילוב של אזרחים ערבים בשירות המדינה.

דב חנין: 14 ממשרדי הממשלה, לפי מה שפורסם, אינם עומדים במכסת העסקה של עובדים ערבים, מכסה שהממשלה החליטה עליה לפני 3 שנים.

דב חנין: רק 7 מתוך 21 משרדי הממשלה הצליחו לבצע את ההוראה.

דב חנין: מתוך 10 יחידות הסמך הממשלתיות אף יחידה איננה עומדת ביעדים שהיא נדרשת לממשם.

דב חנין: ברשות החשמל כמו גם ברשות המסים אין עובד ערבי אחד.

דב חנין: אם זאת התמונה הנכונה אז זאת תמונה שמעוררת זעזוע אצלנו.

דב חנין: יש נתונים מדאיגים נוספים, כמו ירידה במספרם של רופאים, משפטנים, טכנאי רנטגן ערבים בישראל.

דב חנין: כאשר עובדים ערבים כבר מתקבלים לעבוד בשירות המדינה, הם מרוכזים בדרך כלל בדרגים המינהלים הנמוכים.

דב חנין: המשמעות של זה היא עבודה בשכר נמוך ולא בעמדות של קבלת החלטות והשפעה.

דב חנין: נציב שירות המדינה שנמצא איתנו כאן מופקד על יישומה של החלטת הממשלה הזאת.

דב חנין: אחוז המועסקים במשרדו בשנת 2005 בני האוכלוסייה הערבית היה רק 1.1%.

דב חנין: מספר המכרזים היעודים שמיועדים לאוכלוסייה הערבית יורד בשנים 2004,2005.

דב חנין: אנחנו לא צריכים להיות מופתעים מכך שפחות עובדים ערבים נקלטים.

דב חנין: נציב שירות המדינה אמור להגיש לנו אחת לשנה דין וחשבון באשר לפעולות שננקטו.

זבולון אורלב: מי זה לנו?

דב חנין: לממשלה ולוועדת חוקה, חוק ומשפט.

דב חנין: הדין וחשבון לשנת 2006 לא הוגש, זאת על אף ההוראות הברורות של סעיף 15א(ז) לחוק שירות המדינה (מנויים), 1959.

דב חנין: התמונה שקיימת היא של צעדים סמליים, החלטות דקלרטיביות וחוסר פתרון אפקטיבי לבעיה.

דב חנין: ישנן הצהרות יפות, אבל אין להן שום ביטוי ממשי בשטח.

דב חנין: אין משאבים, אין מנגנוני פיקוח ובקרה ממשיים, לכן גם ההחלטות לא מבוצעות.

דב חנין: החקיקה אצלנו הלכה בעקבות מדינות אחרות בנושא של ייצוג הולם, אבל לא כמו המנגנונים שיבטיחו שהייצוג ההולם הזה יעבור מספר החוקים לעולם המציאות.

דב חנין: השאלה מה צריך לעשות.

דב חנין: הממשלה צריכה לעמוד מאחורי החלטותיה.

דב חנין: היא החליטה שהיא רוצה לקדם ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית.

דב חנין: בהחלטות האלו צריך לעמוד.

דב חנין: צריך להגדיל את מספר המשרות הייעודיות לטובת אזרחים ערבים.

דב חנין: יש סמכות לעשות את זה.

דב חנין: אני מפנה לסעיף 15א(ב)(2) לחוק שירות המדינה.

דב חנין: חשוב מאוד לא להסתפק רק בקליטת אזרחים ערבים לשירות המדינה, אלא להבטיח שגם במשרות בכירות יותר אזרחים ערבים יוכלו להיקלט ולמלא תפקידים.

דב חנין: צריך לעודד שילוב של נשים ערביות בשירות המדינה.

דב חנין: זה קשור לא רק לפתיחת האופציה לעבוד בשירות המדינה, אלא גם לכך שמשרדי המגזר הציבורי יימצאו במקומות שהם נגישים מבחינת היישובים הערבים ותושביהם, אם זה בתוך היישובים הערבים עצמם, אם זה במקומות שבהם ישנם שירותים מספיקים ומספקים של תחבורה ציבורית, במיוחד כאשר מדברים על נשים ערביות.

דב חנין: צריך לפרסם בצורה הרבה יותר אפקטיבית את המכרזים בשפה הערבית ובכלי התקשורת הערבים.

דב חנין: האוכלוסייה הערבית בישראל נמצאת במצב ייחודי בעולם.

דב חנין: ככל שאני יודע - אני אשמח אם מישהו יגיד שזה לא נכון - זאת האוכלוסייה היחידה בעולם שככל שרמת ההשכלה עולה הסיכוי להיקלט במקומות העבודה יורד.

דב חנין: הדבר הזה קשור לאותה מציאות שבה מערכות שלמות של תעסוקה סגורות בפני אזרחים ערבים.

דב חנין: דיברנו על רשות החשמל.

דב חנין: המצב דומה בחברת החשמל.

דב חנין: הדבר דומה במגזרים שלמים של תעשיות היי-טק וכדומה.

דב חנין: הדבר קיים גם בשירות הציבורי, למרות כל ההחלטות היפות שהתקבלו והחקיקה שמתקבלת בכנסת.

דב חנין: הוועדה הזאת צריכה לעשות שיעורי בית.

דב חנין: זה נושא שמתאים לבדיקה מעמיקה.

דב חנין: אני יודע שנעשית בדיקה כזאת.

דב חנין: צריך שיהיה המשך בדיקה מעמיקה ומעקב צמוד של מבקר המדינה ומשרדו.

דב חנין: זה מישור אחד של פעולה.

דב חנין: אני הייתי מציע שכמדיניות הוועדה הזאת תדרוש מכל נציג משרד ממשלתי שמגיע לוועדה הזאת להתייחס גם לסוגייה הזאת.

דב חנין: לא נוכל לקיים סידרה של דיונים עם כל אחד ואחד מהמשרדים בנושא הזה.

דב חנין: מכיוון שמשרדי הממשלה השונים מגיעים לוועדה זה יכול להיות נוהל נכון.

זבולון אורלב: כשאנחנו שוקלים לבקש ממבקר המדינה לבדוק נושא אנחנו צריכים לשים על סדר היום שבכוונתנו להשתמש בסעיף 21.

זבולון אורלב: הדיון הזה הוא לא בפרוצדורה הזאת אלא במסגרת דיון מהיר.

זבולון אורלב: לו היית פונה אלי בפנייה רגילה ייתכן והיינו עושים את זה.

זבולון אורלב: מבחינת החוק אני מנוע מלהעלות היום את סעיף 21.

שמואל הולנדר: השירות הציבורי שעליו אנחנו מדברים כולל כ500,600 אלף עובדים, כשמתוכם שירות המדינה פרופר, שנתון לסמכות הטיפול של נציבות שירות המדינה, הוא כ10%.

שמואל הולנדר: הדיונים בדרך כלל בוועדת החוקה מתמקדים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך, שזה מאוד חשוב, אבל נוטים לשכוח את כל הגופים האחרים החשובים.

שמואל הולנדר: הוזכרה למשל חברת החשמל, חברות ממשלתיות, תאגידים סטטוטורים.

שמואל הולנדר: יש שורה ארוכה של גופים חשובים מאוד.

שמואל הולנדר: נדמה לי ששירות המדינה עושה יותר מאשר כל גוף אחר.

זבולון אורלב: החלטת הממשלה חלה רק על שירות המדינה?

שמואל הולנדר: החלטות הממשלה חלות על שירות המדינה, על משרדי הממשלה.

שמואל הולנדר: אני לא אומר שעושים מספיק.

שמואל הולנדר: צריך לעשות יותר.

שמואל הולנדר: תפישת העולם שלי ולא רק שלי באופן אישי אלא של נציבות שירות המדינה מזה שנים רבות היא שהשילוב של בני מיעוטים – ערבים, דרוזים, צ'רקסים - זה נושא בעל חשיבות לאומית ממדרגה ראשונה.

שמואל הולנדר: אנחנו בנציבות שירות המדינה גיבשנו את העניין הזה של משרות מיועדות עוד הרבה לפני שהדבר נקבע בחוק.

שמואל הולנדר: חשבנו שהדבר הזה מאוד חשוב.

שמואל הולנדר: יזמנו החלטות ממשלה.

שמואל הולנדר: אנחנו עושים הרבה פעולות.

שמואל הולנדר: יש בעיה שקשה מאוד להתמודד איתה.

שמואל הולנדר: ההצעה של חבר הכנסת דב חנין היא מאוד נכונה.

שמואל הולנדר: צריך להזמין את המשרדים.

שמואל הולנדר: נציבות שירות המדינה לא מנהלת את משרדי הממשלה.

שמואל הולנדר: אנחנו גם לא אמורים ולא יכולים לנהל.

שמואל הולנדר: אין בשום מדינה מודרנית ומתקדמת גוף ריכוזי שמנהל את המשרדים.

שמואל הולנדר: גם החוק עצמו הטיל את האחריות על המשרדים.

שמואל הולנדר: אם אין רצון טוב של שר, של מנכ"ל, של הפקידות הבכירה זה מאוד קשה כי אנחנו לא יכולים לכפות על ועדת מכרזים.

שמואל הולנדר: אם הכישורים שווים צריך לקבל את העובד כיוון שיש את העניין של העדפה מתקנת.

שמואל הולנדר: אנחנו אומרים לחברי ועדת המכרזים שיש כלל של העדפה מתקנת, אבל עדיין אם הוועדה לא בוחרת אין לנו אפשרות לכפות, אלא אם כן אפשר להוכיח.

שמואל הולנדר: הגענו למסקנה שדרך של משרות מיועדות היא דרך מאוד טובה.

שמואל הולנדר: המשרות המיועדות לא מיועדות למשרות הזוטרות.

שמואל הולנדר: אנחנו לא רוצים סניטרים ערבים בבתי חולים, אנחנו רוצים אנשים בתפקידים אקדמאים, אנשים שיש להם אופק קידום שיגיעו לתפקידים בכירים.

שמואל הולנדר: אלה המאפיינים של המשרות המיועדות.

שמואל הולנדר: אנחנו מנסים כל הזמן להגדיל.

שמואל הולנדר: שירות המדינה נמצא בתהליך של צמצום, בתהליך של הקפאה.

שמואל הולנדר: כל משרה חדשה צריכה לעבור ועדת חריגים.

שמואל הולנדר: כל ההקפאות בהחלטות הממשלה לא חלות על המשרות המיועדות.

שמואל הולנדר: את הדבר הזה הצלחנו לשמר.

שמואל הולנדר: כמובן שצריך להגדיל, אבל לא כל דבר אנחנו יכולים.

הניה מרקוביץ: אני הנחתי בפני כל הנוכחים כאן איזה שהוא סיכום קטן על הפעילות שלנו בשנים האחרונות.

הניה מרקוביץ: אנחנו עדיין לא ערוכים לפרסום הדוח השנתי של 2006.

הניה מרקוביץ: יש לנו קצת בעיות טכניות.

הניה מרקוביץ: אני מקווה שנפרסם אותו בקרוב.

זבולון אורלב: את מחויבת לפרסם.

הניה מרקוביץ: בוודאי.

זבולון אורלב: יש גם חובת זמן?

הניה מרקוביץ: אין חובת זמן.

הניה מרקוביץ: אנחנו מתכוונים לגייס סטודנט ערבי לצורך העניין.

הניה מרקוביץ: אנחנו עומדים היום באמצע שנת 2007 על כ6% עובדים מקרב האזרחים הערבים, הדרוזים והצ'רקסים.

הניה מרקוביץ: אנחנו לקראת סוף שנת 2008 צריכים להגיע ל8%.

הניה מרקוביץ: אנחנו נערכים כדי להגיע ליעד הזה.

הניה מרקוביץ: אני לא רוצה להתעמת עם הנתונים של חבר הכנסת חנין.

הניה מרקוביץ: חלקם מדויקים, חלקם לא מדויקים.

הניה מרקוביץ: ברור שההכנסה של העובדים היא לא באמצעות המשרות המיועדות, כי המשרות המיועדות הן 100 משרות לשנה.

הניה מרקוביץ: המשרות המיועדות משרתות את המטרה בצורה הפוכה, כי המועמדים הערבים זורמים כולם למשרות המיועדות, הם לא פונים למשרות הרגילות.

הניה מרקוביץ: הגיוס המסיבי לשירות המדינה הוא באמצעות המכרזים הרגילים או באמצעות משרות שפטורות ממכרז.

הניה מרקוביץ: על זה שמים את הדגש.

הניה מרקוביץ: אנחנו עומדים לצאת בקרוב בבקשת מידע מחברות השמה.

זבולון אורלב: כמה עובדים נכנסים אם את צריכה להשלים עוד 2% לשנה?

הניה מרקוביץ: הturn over השנתי הוא כ5000 עובדים.

זבולון אורלב: בשנה הקרובה כ20% עובדים צריכים להיכנס.

הניה מרקוביץ: הם גם צריכים להישאר.

הניה מרקוביץ: יש חלק שנכנסים ולא נשארים.

זבולון אורלב: זאת משימה אפשרית?

הניה מרקוביץ: אני מקווה שכן.

שמואל הולנדר: זאת משימה מאוד קשה.

הניה המרקוביץ: המכרזים מתפרסמים בשפה הערבית בעיתונות הערבית.

הניה המרקוביץ: אנחנו עומדים בקרוב לפרסם מכרז לחברת השמה.

הניה המרקוביץ: קיבלנו תקציב של מיליון שקל לנושא הזה.

הניה המרקוביץ: חברת ההשמה תעשה חיפוש אקטיבי של מועמדים למשרות שאנחנו מפרסמים עליהן מכרזים, למשרות שאנחנו מגייסים לשירות המדינה שלא באמצעות מכרזים, וגם לתפקידים הפריפריאליים, כמו סטודנטים, מאבטחים.

זבולון אורלב: אתם מאתרים משרדי ממשלה ששם האחוזים מאוד נמוכים?

הניה מרקוביץ: בצפון הארץ, קרוב יותר למקום המגורים, המצב יותר טוב.

הניה מרקוביץ: רשות החשמל היא יחידה של 20 עובדים.

הניה מרקוביץ: אם ייכנס עובד מבין האזרחים הערבים זה לא השינוי הגדול, אבל ליחידה כמו בית חולים נהריה, בית חולים פוריה, בית חולים רמב"ם.

הניה מרקוביץ: .

הניה מרקוביץ: משרד הבריאות מעסיק בצפון 10 אלפים עובדים.

הניה מרקוביץ: יש לנו ייצוג של למעלה מ20%.

הניה מרקוביץ: הקירבה למקום המגורים משפיעה בגיוס.

הניה מרקוביץ: אנחנו עובדים חזק מאוד על גיוס ליחידות המטה הממשלתיות.

הניה מרקוביץ: משרד האוצר הוא רובו ככולו משרד ירושלמי.

הניה מרקוביץ: קשה מאוד לעובדים לעבור לגור בירושלים.

הניה מרקוביץ: אנחנו מעודדים אותם בשכר דירה, בהוצאות נסיעה אבל למרות זאת הגיוס איטי וקשה.

הניה מרקוביץ: אין מספיק מועמדים במכרזים.

זבולון אורלב: האם אתם מרגישים שאין רצון?

הניה מרקוביץ: נפגשנו עם כל משרדי הממשלה ועם כל סמנכ"ל בנפרד.

הניה מרקוביץ: ניסינו לבדוק את צווארי הבקבוק בכל משרד.

הניה מרקוביץ: ניסינו להסביר אל התוכניות.

הניה מרקוביץ: זאת פעולה שנעשתה בחודשים האחרונים.

הניה מרקוביץ: כדור השלג של הקליטה הגדולה עדיין לא צבר תאוצה.

זבולון אורלב: מי המשרד הממשלתי שמוביל בקליטת עובדים ערבים?

הניה מרקוביץ: משרד הבריאות.

זבולון אורלב: מי המשרד שיש לו את האחוז הנמוך ביותר?

הניה מרקוביץ: משרד האוצר.

זבולון אורלב: מי הבא אחריו?

הניה מרקוביץ: ברשות המסים יש 5%.

הניה מרקוביץ: משרד החינוך הוא משרד שיש בו קליטה של כ10%.

הניה מרקוביץ: משרד הפנים, אם אני מוציאה את היחידה של אנשי הדת המוסלמיים, זה משרד עם קליטה נמוכה יחסית.

הניה מרקוביץ: לגבי הדרגות של העובדים והמקצועיות.

הניה מרקוביץ: הדגש הוא על קליטת משכילים אקדמאים בדרגי הביניים ומעלה.

הניה מרקוביץ: הדרגות של האנשים מתחילות להתפתח לכיוון גבוה יותר.

הניה מרקוביץ: אם אני משווה את נתוני 2004 ל2005, אז יש עלייה של 10% בדרגים הבכירים ביותר.

יעקב ברגר: מצד אחד החלטת הממשלה אומרת שצריך לצמצם את היקף כוח האדם, ומצד שני יש את ההחלטה השנייה שמחייבת את כל משרדי הממשלה לעמוד בסוף 2008 ב8%.

יעקב ברגר: אם אני מסתכל לגבי היקף העלייה הנומינאלית של שירות המדינה בין 2005 ל2006, אז כל שירות המדינה עלה ב165 עובדים.

יעקב ברגר: כאשר אני מסתכל לגבי היקף האוכלוסייה הערבית שעלתה בתוך הקבוצה הזאת, אנחנו מדברים על 209 עובדים.

זבולון אורלב: אתה צריך לעשות חשבון של כמה עובדים חדשים נקלטו בשירות המדינה.

יעקב ברגר: אני מדבר על הגידול האבסולוטי.

זבולון אורלב: לא זה המידע המעניין אותנו.

זבולון אורלב: מה שמעניין אותנו זה כמה עובדים ערבים חדשים נכנסו לשירות המדינה.

יעקב ברגר: זה כולל גם אחיות שיוצאות החוצה או נשים שיוצאות לחופשת לידה.

זבולון אורלב: כמה עובדים נטו?

יעקב ברגר: אין לי פה את הנתון.

יעקב ברגר: אני מניח שתוך תקופה קצרה נוכל להציג את כל הנתונים בכל חתך אפשרי.

יעקב ברגר: בשנים האחרונות יש עלייה של היקף הנקלטים לתוך שירות המדינה.

יעקב ברגר: אני מסכים שזה לא מספיק.

זבולון אורלב: המגמה היא מגמת עלייה?

יעקב ברגר: מדובר במגמת עלייה.

יעקב ברגר: לפחות ב4 השנים האחרונות יש עלייה מתמדת בהיקף המועסקים.

יעקב ברגר: עדיין זה לא מספיק אל מול היעדים כפי שנקבעו.

יעקב ברגר: שאלת, אדוני, אם אנחנו מנהלים מעקב.

יעקב ברגר: הקדשנו יומיים שלמים ב20 במארס וב16 במאי.

יעקב ברגר: אני באופן אישי יחד עם צוות נוסף מהווים צוות מעקב אחר ביצוע החלטות הממשלה.

יעקב ברגר: קיימנו דיונים מפורטים עם כל משרדי הממשלה ועם כל יחידות הסמך של הממשלה.

יעקב ברגר: עברנו נתון נתון.

יעקב ברגר: קיבלנו תמונת מצב עדכנית.

יעקב ברגר: הנחינו מה לעשות.

יעקב ברגר: קיבלנו התחייבויות לגבי תוכניות עבודה עד 2008.

יעקב ברגר: אנחנו עומדים לעמוד על כך שאכן אותן התוכניות תמומשנה.

יעקב ברגר: כבר עכשיו יש 74 מכרזים שנמצאים תוך כדי תהליך.

יעקב ברגר: אני מעריך שעד סוף השנה נוכל להקצות סדר גודל של אותה כמות של משרות למשרדי הממשלה.

אחמד טיבי: מאז 2001 החוק לא מקוים.

אחמד טיבי: גם היעד ששמה לה הממשלה לא מקוים.

אחמד טיבי: יש מה שקרוי קליטה רגילה, קליטה פסיבית וקליטה אקטיבית.

אחמד טיבי: אין קליטה פסיבית כדי ליישם את החוק.

אחמד טיבי: אין גם קליטה אקטיבית כדי לחפש מועמדים באופן אקטיבי.

אחמד טיבי: תמיד קיימת הטענה שהערבים לא ניגשים למכרזים הכלליים.

אחמד טיבי: זאת הטענה של כל יחידת סמך, של כל משרד ממשלתי.

אחמד טיבי: עשרות ואולי מאות אקדמאים ערבים מחפשים בנרות מקום תעסוקה בשירות המדינה.

אחמד טיבי: תמיד הם נדחים.

אחמד טיבי: הבקשות שלהם לא נענות.

אחמד טיבי: לרוב התשובה היא דחייה מוחלטת.

אחמד טיבי: אין שוויון הזדמנויות מהבחינה הזאת.

אחמד טיבי: הדברים מתבטאים במספרים.

אחמד טיבי: זאת הסיבה שבששת החודשים האחרונים אני עובד על ועדת חקירה פרלמנטרית.

אחמד טיבי: אני בטוח שהיא תוקם.

אחמד טיבי: זה מצריך יישום חוק קיים ויישום החלטות של היועץ המשפטי לממשלה, אמירה של בג"ץ ואמירה של הממשלה עצמה בכמה וכמה נושאים.

אחמד טיבי: 8% זה יעד שהממשלה שמה, אבל זה לא האחוז האמיתי של הערבים שצריכים להתקבל למשרדי הממשלה.

אחמד טיבי: אני רוצה להביא את הדוגמה של בנק ישראל.

אחמד טיבי: כ900 מועסקים בבנק ישראל.

אחמד טיבי: מתוכם יש ערבי ארעי אחד.

אחמד טיבי: זה כישלון.

אחמד טיבי: בא הנגיד מספר פעמים לוועדת הכספים והבטיח שהמצב יתוקן תוך 6 חודשים.

אחמד טיבי: מאז יש לי רשימה שמית של עובדים שהתקבלו.

אחמד טיבי: כולם יהודים.

אחמד טיבי: מפקידים בכירים עד מונה כסף.

אחמד טיבי: היה מכרז של מונה כסף.

אחמד טיבי: במכרז היה כתוב שדרוש מונה כסף ששירת שירות צבאי.

אחמד טיבי: אני הייתי בטוח שמונה כסף מונה כסף תחת אש ולכן צריך שירות צבאי.

אחמד טיבי: ביטלו את הדבר הזה אחרי שעלינו על זה.

אחמד טיבי: בכל הדרגות, אם זה פקידים בכירים, סטודנטים מתחלפים רק יהודים מתקבלים, למרות הבטחתו של הנגיד ששיקר לכנסת ושיקר לוועדה.

חנא סוייד: החוסר הזה בשילוב האוכלוסייה הערבית גורם לחוסר בייצוג האוכלוסייה הערבית בגופים חשובים אחרים, כגון ועדות תכנון ובנייה, מועצת מינהל מקרקעי ישראל וגופים אחרים שמורכבים בעיקר מנציגים של משרדי הממשלה.

חנא סוייד: אין במשרדי הממשלה מספיק עובדים ערבים.

חנא סוייד: זה כאילו לוגי ומובן.

חנא סוייד: מכיוון שיש מעט עובדי מדינה במשרדי הממשלה האפשרות שיישלחו כנציגים של משרדי הממשלה לוועדות תכנון ולמועצת מינהל מקרקעי ישראל ולעוד גופים אחרים היא מאוד נמוכה.

חנא סוייד: אנחנו מדברים על גורם גנרי.

חנא סוייד: זה לא מסתיים בזה.

חנא סוייד: יש לזה הרבה השפעות.

חנא סוייד: אני לא רוצה להגיד שזה יכול להשפיע על האווירה הכללית, על המדיניות במשרד.

חנא סוייד: מכאן באה החשיבות הניכרת של העניין הזה.

חנא סוייד: אני רוצה להתייחס לעניין של חברי סגל ערביים באוניברסיטאות בישראל.

חנא סוייד: שמענו על כל מיני מספרים נמוכים.

חנא סוייד: בכל האוניברסיטאות בישראל יש 60 חברי סגל ערבים מתוך כ6000 עד 7000.

חנא סוייד: זה פחות מ1%.

חנא סוייד: אנחנו יודעים על יותר מאלף שיש להם תעודות של דוקטור ופוסט דוקטורט ויכולים להיות חברי סגל מצוינים.

חנא סוייד: הם יכולים למצוא משרות מצוינות בהרווארד, בייל, במקומות מאוד מכובדים בעולם.

חנא סוייד: קשה להם מאוד להיכנס כחברי סגל באוניברסיטאות בישראל.

חנא סוייד: זה בהחלט חיסרון גדול מאוד.

חנא סוייד: צריך גם לזה להתייחס.

מוחמד ברכה: אני מבקש מהמבקר להרחיב את היריעה בעניין מה שפירסם מרכז מוסאווה על כך שככל שעולה השכלתו של אזרח ערבי סיכוייו למצוא עבודה שמתאימה לכישוריו הולך וקטן.

מוחמד ברכה: זה דבר מאוד הזוי, מאוד מוזר, מאוד בלתי הגיוני.

מוחמד ברכה: אני מבקש שהמבקר יידרש לסוגייה הזאת.

נזי ריאן: משנת 2000-2005 פחות מאחוז אחד של עובדים ערבים נקלטו בשירות המדינה.

רג'ה: הנתונים שמוגשים לוועדה מבוססים על הדוחות משנת 2005 שהוציאה נציבות שירות המדינה.

רג'ה: נציבות שירות המדינה אחראית על יישומו של החוק עצמו.

רג'ה: היא בעצמה לא מקיימת את זה אם אחוז המועסקים שם הוא אחוז אחד בלבד.

רג'ה: הדברים מדברים בעד עצמם.

רג'ה: צריך לנקוט בצעדים קונקרטיים, לא לסחוב את זה.

זבולון אורלב: הממשלה קבעה יעד של 8%.

זבולון אורלב: הנתון של מחצית 2007 הוא 6%.

זבולון אורלב: האם אתם חולקים על הנתון הזה?

רג'ה: אני מדברת על נציבות שירות המדינה שמעסיקה רק אחוז אחד.

זבולון אורלב: האם מרכז מוסוואה חולק על כך שנכון למחצית 2007 6% מעובדי המדינה הם עובדים ערבים?

זבולון אורלב: נתון נוסף שהם נתנו לנו זה שיש מגמת גידול עקבית בהכנסת עובדים ערבים.

זבולון אורלב: זאת לא מגמה מספיקה, חסרים עדיין אלפים, אבל המגמה היא מגמה של עלייה.

זבולון אורלב: האם אתם חולקים על הנתון הזה?

רג'ה: היא מגמת עלייה לא בכל המשרדים הממשלתיים.

נזי ריאן: כל הנתונים שעלו כאן

נזי ריאן: התבססו על הדוח שהוגש על ידי מרכז מוסוואה.

מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: כאשר חבר הכנסת חנין ויושב-ראש הוועדה יפנו למבקר המדינה ועל פי סעיף 21 יבקשו חוות דעת בנושא שאתם דנים בו, תוכן חוות דעת באופן דחוף על ידי משרד המבקר שתהיה ניטרלית, מקצועית ומעמיקה.

מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: היא תבדוק את כל ההשלכות של הנושא הזה.

מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: בשנתיים האחרונות הוכחנו שאנחנו בודקים את כל ההשלכות של כל נושא שמועבר אלינו למתן חוות דעת.

מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני חושב שמבחינה טכנית צריכה לבוא בקשה אל המבקר על פי סעיף 21.

מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס: אני מציע לכם שתעשו את זה מהר על מנת שנוכל להתחיל בבדיקה היסודית שנעשה בתחום הזה.

שמואל הולנדר: חשוב לעשות בדיקה שתכלול לא רק את משרדי הממשלה אלא את כל הגופים המבוקרים.

דן אורן: אין חובת ייצוג הולם לגבי השירות הציבורי.

דן אורן: זה דבר שהממשלה מציעה כעת.

אחמד טיבי: זאת הצעת חוק שלי.

אחמד טיבי: ההצעה שלי מוכנה לקראת קריאה שניה ושלישית

זבולון אורלב: תמונת המצב היא שהחוק באשר לייצוג הולם איננו מקוים.

זבולון אורלב: הוועדה רושמת לפניה את הדיווח של הנציבות באשר למאמצים, באשר לנתון של 6% במחצית 2007 ובאשר למגמה.

זבולון אורלב: אין ביטחון שהממשלה תעמוד ביעד של 8% ב2008.

זבולון אורלב: זה דבר שמטריד.

זבולון אורלב: הוועדה הממונה על ייצוג הולם היא ועדת חוקה, חוק ומשפט שצריכה לקבל את הדיווחים.

זבולון אורלב: אני מציע לחבר הכנסת חנין שאת ההצעה באשר למשרדי הממשלה יעביר גם בוועדת חוקה.

זבולון אורלב: אנחנו מקיימים דיונים על סמך דוחות מבקר המדינה.

זבולון אורלב: אני צריך לשים את סעיף 21 על סדר היום, לא לעשות מחטפים.

זבולון אורלב: הסוגייה של ייצוג הולם היא סוגייה ממלכתית חשובה.

זבולון אורלב: האינטרס הוא שלא יהיה מגזר באוכלוסייה שירגיש ששירות המדינה חסום בפניו.

זבולון אורלב: אני מבקש ממנהלת הוועדה שבזמן הקרוב תקבע דיון בו נצביע על הפעלת סעיף 21, על מנת שהמבקר יכין חוות דעת.

זבולון אורלב: מקובל עליך?

דב חנין: מקובל.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.