ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 276, 2007-06-18 09:00

דוד טל: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

חוה ראובני: היו ארבע ישיבות על התקנות האלה, כל פעם הצלחנו להגיע עד נקודה מסוימת ונתקענו, ויש תקנות שמחכות כבר ארבע שנים.

חוה ראובני: אני רוצה לדלג על התקנה הכבדה – התקנה העיקרית שיש אתה בעיה מסומנת כ-4, על זה יש מחלוקת קשה שלא הצלחנו ליישב אותה.

דוד טל: תקראי את התקנה, ואם יהיו השגות למי מהיושבים כאן, נשמע.

חוה ראובני: אני מציעה שנקרא את התקנות, נדלג על תקנה 4 ואחר כך נחזור אליה.

דוד טל: בסדר.

חוה ראובני: קוראת תיקון תקנה 13.

חוה ראובני: זה תיקון שהוא תוצאה מתחייבת של חוק עדכון כתובת שמאפשרת להודיע למשרד הפנים על כתובת למשלוח דואר, להבדיל ממען.

דוד טל: הודעתי למשרד הרישום, משרד הרישום יעביר את הכתובת למשרד התחבורה.

חוה ראובני: אני רוצה להפסיק לקלוט אצלי כתובות פרטיות למשלוח דואר, למען אחידות ונוחות בירוקרטית לציבור, שיהיה מקום אחד ויחיד לעדכון מענים.

ענת פישר-צין: אם אנו בנושא של חוק עדכון כתובת, האם אני יכולה להעיר לגבי תקנה 214?

דוד טל: נגיע לזה.

דוד טל: מי בעד?

דוד טל: יש מתנגדים?

דוד טל: יש נמנעים?

דוד טל: תיקון התקנה אושר.

חוה ראובני: קוראת תיקון תקנה 18.

דוד טל: קצין משטרה – לא משנה מה דרגתו?

ישעיהו רונן: לא.

ישעיהו רונן: מאז שפורסמו התקנות לראשונה ב-61' ההגדרה היא קצין משטרה כדי לאפשר למשטרה גמישות.

ניר ימיני: בתקנת משנה א גם לא כתובה הדרגה.

ישעיהו רונן: תקנה 18 מסדירה את הסמכויות של רשות תמרור מקומית, להבדיל מהמרכזית.

ישעיהו רונן: יש שם פירוט בארבעה סעיפים.

ישעיהו רונן: אין בתקנות התייחסות להסדרי תנועה זמניים, למשל עבודות או הפגנה, ומצאנו לנכון שהעניין הזה יוסדר בתקנה מיוחדת, מי מוסמך לעשות מה.

ישעיהו רונן: התקנה הזו נעשתה בתיאום גם עם מע"צ וגופי הביצוע הגדולים וגם עם אנשי המשטרה, עם המהנדס הראשי שלהם ועם שני יועצים משפטיים.

דוד טל: לגבי מעגל תנועה, אני מכיר כיכר, שהיא לא מעגל תנועה.

דוד טל: אם זה מעגל תנועה, חייבים לתת זכות קדימה.

דוד טל: אם זה כיכר וזה לא מעגל תנועה, אבל יש סימון של חץ, הרכב צריך לתת זכות קדימה.

דוד טל: למה לא לאחד את זה?

ישעיהו רונן: אז צריך לתת לנהג יכולת לדעת למה התכוון זה שהסדיר את התנועה – האם התכוון שהתנועה תהיה במתכונת של מעגל תנועה או של צומת.

ישעיהו רונן: אלה שני מכשירים אחרים.

ישעיהו רונן: רשות מקומית נבונה, כשיש מצב כזה, תגדיר אותו כמעגל תנועה.

דוד טל: אתה מכיר מקומות כאלה?

ישעיהו רונן: לא.

דוד טל: נניח שיש מקום אחד כזה, למה לא לאחד?

ישעיהו רונן: יש כלל עולמי בעניין הזה- -

דוד טל: אני אפנה לשר בעניין הזה, אני מבקש שהדבר הזה ייבדק.

דוד טל: יש פה מקום לתיקון הדבר הזה.

דוד טל: יש שאלות לגבי תקנה 2? אין.

דוד טל: התקנה אושרה.

דוד טל: נעבור הלאה.

חוה ראובני: קוראת תיקון תקנה 23.

חוה ראובני: שאלתי לפני הדיון שאלה לגבי המעמד החוקי של עובדי נתיבי איילון, זאת חברה חצי ממשלתית חצי עירונית, בבעלות משותפת של הממשלה ועיריית תל אביב- -

דוד טל: לעובדים האלה יש סמכות כמו שוטר תנועה?

חוה ראובני: אנו מציעים לתת להם במקומות תוך כדי עבודה כדי לכוון את התנועה.

דוד טל: יכול להיות שעובדי מע"צ יעבדו גם על נתיבי איילון?

עירית רחמני: אלה פקחים שיכולים להשאיל פקחים שיוסמכו בהסמכה של מע"צ.

דוד טל: למה לתקן תקנה מיוחדת לעובד מטעם נתיבי אילון?

ישעיהו רונן: תקנה 23 של היום אומרת שבנוסף לסמכויות הרגילות שיש למשטרה להסדיר ולאכוף ניתנה אותה סמכות גם לעובדי רשויות מקומיות וגם לעובדי מע"צ.

ישעיהו רונן: על פי הניסיון, אנו חושבים שנתיבי אילון כחברה בת של משרד התחבורה שמבצעת פרויקטים תחבורתיים, כדי שגם היא לא תזדקק להטריד את המשטרה, שגם לה יהיו סמכויות דומות לאלה שיש למע"צ היום כי זה אותו הגיון.

דוד טל: האם עובד כזה מוסמך לבקש רשיונות?

דנית גלעד: הוא מוסמך לתת הוראות ואותות במקום שהוא עובד.

דנית גלעד: אם מתעוררת מחלוקת עם אזרח, הוא צריך להזמין משטרה.

ישראל חסון: ולכן הוא צריך לעכב.

דוד טל: אין לו זכות לעכב אם הוא לא שוטר.

דנית גלעד: אם השוטר אינו זמין, אותו פקח צריך לרשום את פרטי הנהג.

ישראל חסון: אני מבין שנתיבי אילון זוכה למעמד מסוים מתוקף היותה חצי חברה ממשלתית.

ישראל חסון: מה קורה עם כביש שש?

ישראל חסון: אין להם סמכויות להכוונת תנועה.

חוה ראובני: יש להם סמכות של רשות תמרור מקומית.

ישראל חסון: אין להם סמכות להכוונת תנועה.

ישראל חסון: כשיש תאונה, הוא צריך לחכות שהשוטר יגיע כדי לסגור את הנתיבים ולכוון את התנועה של פקקים רציניים.

חוה ראובני: כמו בכל כביש אחר, כשיש תאונה, הכוונת תנועה כחובה היא רק כשהמשטרה מגיעה.

דוד טל: למה נפלה אותו לצורך העניין לרעה לעומת נתיבי אילון?

חוה ראובני: יש לנו בעיה עם שינויי חקיקה בהקשר של דרך ארץ בגלל נושאים אחרים.

חוה ראובני: יש דברים שהם מבקשים שהם סבירים, אך הם מתנים אותם בדברים שאנו חושבים שאינם סבירים ומאיימים להפעיל את הסמכות שיש להם בחוזה, שאם יהיו שינויי חקיקה שלא לרוחם, ידרשו מהמדינה עוד כספים.

ישראל חסון: התשובה שלך משפטית היא נפלאה.

ישראל חסון: מבחינת האזרח היא רחוקה ממפגש עם הגיון.

ישראל חסון: כשיש תאונת דרכים וניידת אמורה להגיע ולוקח לה 20 דקות להגיע, אנו בערב יושבים על פקקים.

ישראל חסון: אני התקשרתי לחברת דרך ארץ, שאלתי למה לא חוסמים ומנתבים.

ישראל חסון: התשובה שלהם היתה: אין לנו סמכות, וסמכות כזו אנו מבקשים הרבה מאוד זמן.

ישראל חסון: בהזדמנות זו, למה לא נותנים להם את זה?

חוה ראובני: התקנה הזאת לא עוסקת במצב של תאונה אלא בהכוונת תנועה תוך כדי עבודות.

חוה ראובני: אנו נותנים סמכות לנתיבי אילון לכוון את התנועה כשהם סוגרים נתיב כדי לעשות עליו סלילה מחדש, לנתב את התנועה לנתיב אחר.

חוה ראובני: בלי זה אין להם סמכות כזו.

ישראל חסון: מאחר שבשונה מנתיבי אילון, חברת דרך ארץ, המדינה מקצה לה כספים לצורכי אכיפה לכאורה לקיום ניידות- -

חוה ראובני: נותנים כספים, אך זה חלק מהמטלות שיש להם על פי החוק.

דוד טל: התכוונתי לא לאשר את התקנה הזו כי התשובה שקיבלתי ממשרד התחבורה לא היתה הגיונית, אך היות שמדובר פה רק בעבודות בכביש, זה משנה את הדבר.

דוד טל: אם יעשו עבודות בכביש שש, אני מניח שידאגו שם לדברים.

דוד טל: אסב את תשומת לבו של השר גם לתקנה הזו, ונראה לאן נתקדם.

דנית גלעד: ביקשנו להוסיף בפסקה 2: במדים.

חוה ראובני: אין לנו בעיה עם זה.

דוד טל: בסוף פסקה (2) נוסיף "במדים".

דוד טל: אנו מאשרים את תקנה מס' 3.

חוה ראובני: תקנה 5.

חוה ראובני: גם תקנה זו נובעת מחוק עדכון כתובת, הייתי רוצה להציע נוסח מעט אחר ממה שכתוב פה, אני הייתי רוצה שייאמר במקום המילים "החל ב שמסר הנהג" ועד "בחוק מרשם האוכלוסין התשכ"ה" יבוא "נרשמו במאגר הנתונים של רשות הרישוי".

חוה ראובני: מה שכתוב פה לא 100% עונה על הצרכים.

חוה ראובני: הרעיון נשאר, שאנו שולחים הודעות לכתובת הרשומה במאגר של רשות הרישוי, והכתובת היא על פי חוק עדכון כתובת, תהיה כתובת למשלוח דואר שנמסר למשרד הפנים או הכתובת של מרשם האוכלוסין.

ענת פישר-צין: עדיין יש פה בעיה, חוק עדכון כתובת אומר שהמכתב יישלח למען כפי שהוא עדכן אותו במרשם האוכלוסין.

ענת פישר-צין: התקנה אומרת שמשרד הרישוי ישלח לפי המען שכתוב במאגר הנתונים שלו.

ענת פישר-צין: זה סותר, כי תקנה 214 אומרת: משלוח ההזמנה לבעל הרשיון תהיה לפי הכתובת שנרשמה במאגר הנתונים של רשות הרישוי.

ניר ימיני: יש חובה לקבל נתונים ממרשם האוכלוסין ולכן הנתונים מצויים אצלה.

ענת פישר-צין: נניח שהיתה תקלה ורשות הרישוי לא קיבלה מידע לפי חוק עדכון כתובת, לפי תקנה 214 היא תשלח לנהגים את המכתב לפי הנתונים שנמצאים אצלה.

חוה ראובני: אבל אז חוק עדכון כתובת קובע שאין לה תוקף.

חוה ראובני: אני רוצה ליצור מצב לבטל את קיומו של מאגר כתובות אצלי.

חנן אהרון: מגיעים אנשים עם תמצית רישום שעשו במשרד הפנים, והם באים אלינו ואנחנו לא יכולים לעדכן.

חנן אהרון: לפי החוק, אני לא יכול לעדכן כתובות.

חנן אהרון: במצב כזה אני עדיין נותן הוראה, יש לי מקום מסוים שבו אני נותן הוראה לרשום לפי תמצית רישוי, למרות שבמחשב אצלי הכתובת אחרת, לא מעודכנת.

חנן אהרון: אני לא יכול עכשיו לבדוק כל כתובת אצלי.

חנן אהרון: זה מטיל עלינו אחריות שאיננו יכולים לעמוד בה.

חנן אהרון: אם אדם שינה את כתובתו ופרטיו במשרד הפנים, מה שאצלי רשום, זה מה שיש לנו.

חנן אהרון: אם זה לא עבר מחשובית מאיזו סיבה, האחריות לא צריכה להיות עליי, כי זו הכתובת שיש לי.

חנן אהרון: היום בכל זאת אני עושה את כל המאמצים ומשנה כתובת שאני לא אמור לשנות.

דוד טל: אתה עושה טוב כדי לא לטרטר את האזרח, אבל זה לא עולה בקנה אחד עם מה שנאמר בתקנה.

דנית גלעד: המשטרה עושה שימוש בכתובות האלה, ואם יש בעיות מחשוביות שלא נפתרו- -

דוד טל: שכנעת אותי.

דוד טל: לא נאשר את תקנה 5, אנו לא רוצים שיהיה אזרח מטורטר.

ישראל חסון: היום כשיש עבודות בכביש, מע"צ או נתיבי אילון, באיזה טווח הם צריכים להתריע לאזרח מבחינת הנוהל הפנימי?

ישעיהו רונן: יש הנחיות בעניין, ויש היררכיה של כבישים.

ישראל חסון: אני נתקעתי כמה פעמים בגלל דבר כזה.

ישראל חסון: מה הנוהל?

ישעיהו רונן: אם הרשות שעושה את העבודות צופה מצב כזה, היא תפנה את התנועה לדרכים אחרות.

ישראל חסון: משורש עד מחלף חמד שעה וחצי בשעה אחת בלילה, בגלל עבודות בכביש.

ישראל חסון: זו תקלה במע"צ?

ישעיהו רונן: לדעתי כן.

ישעיהו רונן: בדיעבד האזרח יכול להפנות תלונה להנהלת מע"צ או למשטרה.

ישראל חסון: חשבתם להציב שלט במקומות כאלה?

ישעיהו רונן: יש *2120.

ישראל חסון: אני נתקעתי שעה וחצי, למי לפנות?

ישראל חסון: ולמי לפנות כדי לקבל את הדיווח, מה הפעולות שנעשו?

ישעיהו רונן: הגופים המבצעים, יש להם יחידות פנימיות לטיפול בתלונות.

ישראל חסון: מה שקורה זה מצב של עריצות, זה לא תקין.

דן לינק: יש שלטים מתחלפים, יש שירות מצוין של מע"צ, ואני מציע להשתמש בו - *2120.

דן לינק: זה צעד גדול קדימה, וזה המספר שהאדם בכביש צריך להגיע אליו.

ישראל חסון: למה אתה לא מחייב כל אדם שמבצע עבודות על כביש ראשי לשים שלט כזה?

דן לינק: אנו כן מחייבים.

דן לינק: אני כועס שהשלטים האלה כוללים רכבת שלמה של כל הקבלנים – מי מסדר את התאורה וכו'.

דן לינק: יש דבר כזה.

דן לינק: זה קיים.

דוד טל: אבל אתה לא חושב שנכון להודיע לנהג שיש פקק בעוד קילומטר וחצי?

דן לינק: כתוב שיש עבודות.

ישראל חסון: אני מדבר על החלופה.

ישראל חסון: אני רוצה שהחברה המבצעת, העובד שעובד במקום יהיה לחוץ מבחינת שירות, ואני רוצה לבדוק למה הוא לא התריע לי מחלף אחד מראש.

ישראל חסון: בנוסף, אני רוצה שהוא יעבוד במקום, כי אין סיבה לפקקים כאלה באחת לפנות בוקר.

ישראל חסון: הדבר הזה משפיע על תרבות הנהיגה שלנו.

ישראל חסון: אני רוצה שבכל מקום שאתה עובד, שתיתן לי את המידע הזה.

דוד טל: אני מציע שנפנה לשר התחבורה בכל הדברים הללו כדי שיתקן תקנה נוספת.

לאה ורון: אעביר את הפרוטוקול למנכ"ל מע"צ כדי שיעביר אליך התייחסות.

חוה ראובני: קוראת תקנה 6.

חוה ראובני: 248(א)(3) אומר שמי שרוצה להיות מורה לנהיגה והיה קודם עובד במשרד הרישוי חייב צינון של שנה.

דוד טל: אם אני מורה נהיגה פרטי, עבדתי אחר כך במשרד התחבורה, וסיימתי עבודתי שם, אני צריך להצטנן שנה כדי לחזור לעבודתי הקודמת?

חוה ראובני: הכוונה היא בעיקר למעבר בין מורים לבוחנים.

חוה ראובני: כאשר בוחן פורש ונהיה מורה נהיגה ומביא את תלמידיו להיבחן אצל עמיתיו לעבודה מהשבוע שעבר, יש בעיה, לכן התקנות הטילו צינון.

חוה ראובני: מי שהיה לו רשיון הוראת נהיגה על פי התקנות, החליט שהוא רוצה לעבוד במשרדי התחברה – לא תלונות ציבור, לא כספים, לא המפקח על התעבורה, לא במשאבי אנוש, אלא במשרדי הרישוי שנותנים את השירות לקהל, הוא מקפיא את רשיון ההוראה שלו.

חוה ראובני: הוא עובד כבוחן, עוזב את משרד התחבורה, רוצה להיות שוב מורה נהיגה, לפי התקנות דהיום עליו לא חל צינון.

חוה ראובני: עמיתו לעבודה שעזב באותו יום ורוצה להיות מורה לנהיגה ועל פי התקנות יש לו הקלות לאור הניסיון וידע שצבר כבוחן, צריך לחכות שנה.

דוד טל: יש הבדל בין מי שצבר את ניסיונו במהלך עבודתו במשרד הרישוי ובין מי שבא עם הדבר הזה מהבית.

דוד טל: הדבר דומה, שיגיע פרופסור מהאוניברסיטה לכנסת, ואחרי שיוצא מהכנסת, אומרים לו: אתה לא יכול לחזור מייד לאוניברסיטה.

חוה ראובני: הרציונל הוא של ניגוד עניינים.

חוה ראובני: העמדה שלנו היא שקרבה אישית בין בוחנים למורי נהיגה היא סיטואציה שמזמינה ניגוד עניינים.

חוה ראובני: צריכה להיות תקופת צינון של שנה לכן.

דוד טל: כמה מורים עובדים היום במשרד הרישוי?

חנן אהרון: כעשרים.

חנן אהרון: בשנים האחרונות יש מורים שקלטנו במשרד הרישוי, וכשהם מסיימים את תפקידם הם הולכים להיות שוב מורים.

חנן אהרון: מה שקורה, שאתה עובד עם הבוחנים, ומעביר את התלמידים שלך לבוחן שעבדת אתו.

דוד טל: אני לא מקבל את זה.

דוד טל: בתחום שלך, כמה שופטים את מכירה שמגיעים לפניהם עורכי דין, שהם מכירים אותם או חברים שלהם?

דוד טל: וזה נכון ובסדר.

חוה ראובני: לטוב ולרע הפסיקה הבחינה בין ניגוד עניינים שיפוטי לבין מישורים אחרים.

ישראל חסון: נאמר שאת פורשת מחר ממשרד התחבורה ואת פותחת משרד עו"ד, אני יכול להשית עליך תקנה שלא תעסקי בשום דבר שקשור במשרד התחבורה?

חוה ראובני: בתקשי"ר יש כללים שיגבילו אותי, יש הגבלות אחרי פרישה.

חנן אהרון: אותם מורים שגייסנו לעבודה באו על דעת כך שידעו שאחרי שיסיימו תפקידם ילכו להיות מורים.

חנן אהרון: התקנה הזו נכונה, אך להחיל אותה מהיום והלאה.

דוד טל: גם את זה אני לא מקבל, כי אתה אומר:

דוד טל: מי שבא בא על דעת זה שברגע שיסיים את עבודתו יצונן שנה.

ישראל חסון: התקשי"ר מחייב גם את הבוחן, כלומר את משיתה משהו נוסף על הבוחן שאת לא משיתה על עצמך.

חנן אהרון: אפשר שאותו מורה שעוזב יעבוד במחוז אחר לתקופה של ארבעה חודשים או חצי שנה.

דוד טל: זה יכול להיות פתרון אך כרגע אני לא מאשר את התקנה הזו.

ישראל חסון: יש הגיון בתקנה, אך היא מושתת על מגזר צר.

ישראל חסון: לזה אני לא רוצה לתת את ידי.

דוד טל: כשעברתי על זה אתמול, זה ממש צרם לי.

דוד טל: מי שבא עם זה לפני שהגיע אליכם – למה לעשות לו את זה?

חוה ראובני: קוראת תקנה 7.

חוה ראובני: תקנה 265 היא מוזרה קצת, בעידן שקדם לבתי המשפט לעניינים מנהליים נוצר מוסד שבו השר מתערב בהחלטות הרשויות המקומיות, יושב כמין בג"צ של בתי המשפט המינהליים, הפנימיים.

חוה ראובני: היום יש זמינות גבוהה לערכאות, וההליך הזה שבו הדרג הפוליטי שאינו מקצועי אך גם אינו שיפוטי מתערב בהחלטות של הרשויות המקצועיות – החלטות הרשויות המקצועיות כפופות לביקורת שיפוטית, ביקורת שיפוטית זמינה בבתי משפט לעניינים מנהליים, כל החלטות הרשויות לפי פקודת התעבורה כפופות לחוק בתי משפט לעניינים מנהליים, ההליך הזה מיותר, לדעתנו.

חוה ראובני: ברגע שהותקנו התקנות המחוקק סיים את תפקידו.

דוד טל: בכמה ערעורים כאלה ישב השר בשנה האחרונה?

חוה ראובני: מעט – שלוש, ארבע בעשר השנים האחרונות.

חוה ראובני: השר ועוזריו לא יודעים מה לעשות עם זה.

חוה ראובני: כל פעם עוזר השר שואל אותי מה לעשות עם הערר הזה.

חוה ראובני: יש לנו מוסד של ביקורת שיפוטית על החלטות של רשויות מנהליות, קוראים לזה בית משפט לעניינים מנהליים.

חוה ראובני: אני כבר לא שולחת אותם לבית המשפט העליון.

חוה ראובני: התקנה הזו נתקנה בתקופה שבה הדרך היחידה לבקר החלטה של רשות הרישוי על שיטת הניקוד היה ללכת לבג"צ.

חוה ראובני: מאז שיש בית משפט לעניינים מנהליים יש עשרות בשנה.

חוה ראובני: השר מוותר על הסמכות.

דוד טל: אין מתנגדים לתקנה?

דוד טל: היא קצת לא נראית לי, אך אין טענות כנגד אז נאשר.

חוה ראובני: קוראת תקנה 8.

חוה ראובני: יש מקף אחרי "אוטובוס פרטי".

חוה ראובני: מדובר בכלי רכב שחייבים בבדיקת חורף.

חוה ראובני: אנו רוצים לשחרר את כלי הרכב שעוד לא נמצאים שנה על הכביש.

דוד טל: יש הערות?

אילן מלמד: אנו מתנגדים.

אילן מלמד: שנה זה יותר מדי זמן גם לגבי רכב חדש, אם הוא מסחרי או אוטובוס.

אילן מלמד: הרכבים האלה נוסעים אלפי קילומטרים בחודש, לעתים עשרות אלפי קילומטרים בשנה.

אילן מלמד: אוטובוס כזה – רמת הסיכון שלו גבוהה.

אילן מלמד: אוטובוס או רכב מסחרי שנקנה לכאורה בינואר או פברואר, מגיע אוקטובר, לא עברה שנה מיום הולדתו והוא לא עושה ביקורת חורף, בטווח הזמן הזה הוא יכול להיות עם 60-70 אלף ק"מ והוא גם נוסע בכבישים לעתים לא הכי טובים.

קריאה: אוטובוס כזה כן עושה מבחן רישוי שנתי, לכן אני חולק עליו בנושא לוח הזמנים.

שרון דוידוב: לגבי מכוניות פרטיות, אני חושב שכן צריך להחיל את זה.

שמעון אברהם: מדובר פה ברכב חדש שיש לו עדיין אחריות של יצרן הרכב.

שמעון אברהם: התקנה כפי שהיא רשומה היום פוטרת רכבים ששלושה חודשים קודם עשו רישוי, כלומר מדובר פה בתשעה חודשים.

שמעון אברהם: בנוסף, הרכבים האלה מחויבים בקצין בטיחות שעושה בדיקה פעם בחודש.

אילן מלמד: לגבי הטיעון של משרד התחבורה, יש קצין בטיחות גם כשהאוטובוס בן חמש שנים.

דוד טל: אנו מאשרים את התקנה הזו.

חוה ראובני: המילה "שנה" מופיעה פעמיים וזה יימחק.

חוה ראובני: קוראת תקנה 9.

חוה ראובני: כאן רואים את גיל התקנות האלה, אנו מחמירים לפי התקינה האירופאית.

חוה ראובני: המשרד להגנת הסביבה מתלונן שלא תואם אתם מראש, אני לא יודעת אם זה נכון, בכל מקרה, ודאי שצריך להיות על דעתם.

אבי מושל: התיקון פה חשוב.

אבי מושל: כל רכב צריך לעמוד בבדיקת הרישוי בערך הפליטה שקבע יצרן הרכב, ואז התיקון החוזר הזה בוועדות הכנסת של התקנות מיותר.

דוד טל: אני מציע שהמשרדים הרלוונטיים ברשות המבצעת יעשו את הדיאלוג הזה בשולחן אחר.

דן ארצי: נושא פליטת הגזים, בין המצב הקיים למוצע, האם יש פה החמרה רצינית מבחינת ההצעה?

שמעון אברהם: לא, אין החמרה רצינית.

דוד טל: אישרנו את תקנה 9.

חוה ראובני: קוראת תקנה 10.

ישעיהו רונן: אוטובוס עוצר בתחנה, הנהג משאיר את האיתות שמאלה לקראת היציאה כל זמן שהוא עומד שם.

ישעיהו רונן: הדבר הזה יוצר זילות לדעתנו, כי הנהגים רואים שהוא מאותת סתם.

דוד טל: הערות?

דוד טל: אין.

דוד טל: אושר.

חוה ראובני: קוראת את תקנה 11.

חנן אהרון: אנו מעסיקים רופא כדי שיעשה את המיון, במקום לשלוח אותם למכון הרפואי וייתקע שם כמה חודשים, אנו עושים מיון ראשוני אצלנו, הרופא מחליט אם מישהו כשיר לנהיגה, ואם לא, שולח אותו למכון.

חנן אהרון: זה חוסך לאזרחים הרבה כאב ראש והרבה כסף.

חנן אהרון: בדצמבר האחרון המכרז הסתיים, יצאנו למכרז מוקדם, חצי שנה לפני כן, הרופאים לא עמדו בתנאי הסף ויצאנו למכרז נוסף, והיה תפר של חודשיים שבו לא היה רופא.

חנן אהרון: ב-14.2 נבחרה חברה שמעסיקה שני רופאים ואנו מאשרים להם עוד שני רופאים.

דוד טל: כמה אזרחים פנו אליי בעניין הזה בשבוע האחרון.

חוה ראובני: תקנה 587ב מחייבת קצין בטיחות להודיע לבעל מפעל על ליקוי בבריאות הנהגים שלו.

חוה ראובני: הוא אומר: אם בעל המפעל לא עושה עם הדיווח הזה כלום, הוא ידווח לרשות הממונה על קציני הבטיחות.

חוה ראובני: כרגע אין אף אחד בתפקיד הזה, אך בדרך כלל יש.

חוה ראובני: לרשות אין סמכות לעשות שום דבר עם זה.

חוה ראובני: מה רשות תעשה עם דיווחים כאלה?

חוה ראובני: אין לה סמכות לעשות עם זה שום דבר.

חוה ראובני: אנו מציעים להסמיך את קצין הבטיחות לדווח על ליקויי בריאות שמצא אצל נהגי המפעל ישירות למכון הרפואי לבטיחות בדרכים, כפי שרופאים מחויבים לדווח על ליקויים אצל הפציינטים שלהם.

חוה ראובני: יש חובה על כל נהג לדווח על שינוי במצב בריאותו.

חוה ראובני: יש דיווחים מרופאים, אבל לא הרבה.

חוה ראובני: לעתים אנו מגישים תלונות נגד רופאים שלא דיווחו, כשאנו מגלים, יש תלונות בודדות כאלה.

חוה ראובני: אנו מציעים שהדיווח יגיע ישר למכון הרפואי, אם בעל המפעל לא עושה כלום עם הדיווח.

דוד טל: כלומר הוא גם צריך לעקוב אחרי מנהל המפעל, שהוא אכן דיווח.

דן ארצי: יש גופים גדולים שמחזיקים רופא תעסוקתי, כמו באגד.

דן ארצי: הייתי מציע לאפשר לרופא שהוא רופא תעסוקתי גם כן לעשות את הדיווח – אצלנו באגד זה מה שעושים, שקצין הבטיחות ידווח לו והוא יעשה את זה, וגם לגבי האישור של רשיונות הנהיגה, כלומר את המיון הראשוני.

חוה ראובני: אנו לא רוצים לעשות רופא יחידתי, יש לו גם אינטרסים, הוא מקבל את משכורתו מהנהלת אגד.

דוד טל: יש גם קצין הבטיחות שמקבל את משכורתו מהנהלת אגד- -

חוה ראובני: זאת בעיה, יש אצלנו הרבה ויכוחים, איך פותרים אותה, אך לא רוצים להוסיף עוד זירה.

חוה ראובני: אני גם רוצה אחידות בנורמות.

חוה ראובני: בנוסף, לא כל דבר צריך לעבור במכון הרפואי.

חוה ראובני: אני רוצה רופא מתמחה ברפואת נהיגה בקשר התחבורתי.

חוה ראובני: הרופא הזה גם מבין ביכולתו לעבוד שעות, במחלות, עייפות וכו'.

חנן אהרון: למשל, דוגמה מלפני שלושה שבועות של אופטומטריסט, והרופא שלנו גילה שהוא מילא את זה בצורה לא נכונה.

חוה ראובני: זה יכול להיות מכוסה על ידי הדיווח לבעל המפעל, והטיפול של בעל המפעל נעשה באמצעות הרופא התעסוקתי.

חוה ראובני: זה ענה על דרישות התקנה.

חוה ראובני: הפניה למכון הרפואי רק כאשר בעל המפעל, לצורך העניין, הנהלת אגד לא עושה כלום.

חוה ראובני: הנהג הזה שנרדם על ההגה ואולי חולה בסוכרת – מה אם הוא לא מגיע בכלל לרופא הזה?

דוד טמיר: איך הוא יידע מה עשה מנהל המפעל עם המידע שהעביר לו?

דוד טל: אם זה עסק מסודר, כשמנהל המפעל שולח מכתב כזה, הוא מכתב את קצין הבטיחות.

דוד טל: אם זה לא מסודר, הוא צריך לרוץ אחרי מנהל המפעל או שיערוך שם נוהלים פנימיים בינו לבין מנהל המפעל.

חוה ראובני: אם המפעל טיפל, אין בעיה.

דוד טל: ברגע שהוא העביר את זה למנהל המפעל, הוא צריך לעקוב שזה הועבר משם לרשויות המתאימות.

דן ארצי: את מטילה עליו חובה שלא בטוח שיש לו הכלים לעמוד בה.

דן ארצי: זה סתם להקשות על קצין הבטיחות.

פרדי הרשקוביץ: אנו מציעים שקצין הבטיחות – יראו בו כאילו מילא את חובתו אם דיווח לרופא מהסוג שיש לנו באגד.

פרדי הרשקוביץ: ברגע שקצין הבטיחות מדווח לא רק לבעל המפעל אלא לרופא שהוא מחויב אתו מתוקף היותו רופא תעסוקתי- -

חוה ראובני: לכמה מפעלים יש רופא פנימי תעסוקתי?

דוד טל: יש תקנות ששר התחבורה מוסמך להאציל סמכויות על רופא כזה וכזה?

חוה ראובני: יש לשר התחבורה הסמכות לקבוע את הרופא המוסמך.

דוד טל: אז תפנו לשר התחבורה, תבקשו שיכיר ברופא וזהו.

אבי גולן: זה גורם לחוסר אחידות.

אבי גולן: זה שעובד באגד מקצר תהליך שלו, ואותו אזרח שרוצה להוציא רשיון לאוטובוס בסקטור האזרחי צריך לחכות הרבה זמן.

אבי גולן: למה שיהיה חוסר אחידות?

חוה ראובני: לא מדברים על קבלת רשיון.

דוד טל: מאשרים תקנה 11.

דוד טל: לגבי 12, התחילה אושרה, והיא למעט 4, 5 ו-6.

דוד טל: לגבי 9: 90 יום מיום פרסומה.

דוד טל: נחזור לתקנה 4.

חוה ראובני: קוראת תקנה 4.

חוה ראובני: מבחינתנו התקנה היא מכלול אחד ו-(ג) הוא חיוני.

חוה ראובני: אנו יודעים שיש למשטרה הסתייגויות.

חוה ראובני: על פי בקשת יו"ר הוועדה בכנסת הקודמת, ח"כ אמנון כהן, היו ישיבות, לא הצלחנו להגיע להבנה.

חוה ראובני: המשטרה עמדה על דעתה, היא מתנגדת לחריג כלשהו.

חוה ראובני: אנו חושבים ש-(ג) טוב, זה מועיל.

חוה ראובני: כיום יש מערכת כזו באגד תשע שנים, מאות אלפי קילומטרים, אפס תלונות.

דוד טל: מה זה כולל?

דן ארצי: אצלנו יש שלוש מערכות שפועלות מ-99' להגברת רמת הבטיחות של נהיגת נהגינו.

דן ארצי: אנחנו עוקבים אחרי הנהגים האלה.

דן ארצי: יש ניסיון של מיליון ו-200 אלף ק"מ, זה רכב שמותקנת בו מצלמה, אנו עוקבים אחרי האוטובוס, נותנים לחיצה על כפתור וזה מקליט את הצילום ואת העברות של הנהג, ובהתאם לזאת אנו מטפלים בזה.

דן ארצי: ראית את זה.

דן ארצי: הראיתי את זה לח"כ ארדן והוא התלהב מזה, לח"כ כבל והוא התלהב מזה, גם השר מופז התלהב מזה.

דוד טל: אני לא זוכר.

פרדי הרשקוביץ: יש ניידות כאלה עם שלוש מערכות שמורכבות באלפי ניידות משטרה, הרכבנו את זה כדי לעקוב אחר נהגים ולתעד עברות.

פרדי הרשקוביץ: אנו עוברים למדיה דיגיטלית, ומפיקים מאותם סרטים תמונות שמתעדות את רצף העברה, אנו גם מעמידים לדין פנימי באגד, והנהג נקנס.

פרדי הרשקוביץ: המערכת מורכבת ממצלמה, ממסך גדול בגודל 7 אינץ', צריך מדי פעם להעיף מבט למסך הזה.

דוד טל: במה נעזר נהג במצגת הזו?

פרדי הרשקוביץ: יש פה מי שטוענים שהמערכת מסוכנת.

פרדי הרשקוביץ: במשך שמונה שנים עשינו עם המערכת הזו כמיליון ו-200 אלף ק"מ, כ-9,000 משמרות מסביב לשעון, אף לא תאונה אחת.

רוית דדו: אנו מתנגדים לזה נחרצות.

רוית דדו: אנו חושבים שהיוזמה לסעיף (א) מבורכת.

רוית דדו: המערכת הזו הוצגה לאנשי אגף התנועה והמשטרה מצאה שיש בזה סכנה בטיחותית.

רוית דדו: הנהג שעוקב אחרי האוטובוס – דעתו מוסחת, כי הוא צריך לבדוק כל הזמן שהמצלמה עובדת, וכשהאוטובוס מבצע עברה הוא צריך לוודא שהעברה נקלטת.

רוית דדו: המשטרה הגיעה למסקנה שיש בזה סכנה בטיחותית.

רוית דדו: המשמעות של הסייג הזה היא לאשר עד כמה שאנו יודעים את מערך הבקרה שאגד מבקש להפעיל, אך בהמשך המשמעות תהיה שיצטרכו לאשר את זה בעוד מקרים – יכולים לבוא נהגי מוניות ומשאיות ולדרוש בדיוק אותו דבר.

דוד טל: היסח הדעת זה כשאני מחייג בטלפון, למשל.

דוד טל: אם זה היסח דעת, צריך לפסול כל היסח דעת, כולל היסח דעת של משטרת ישראל.

דוד טל: כאן הם מציגים נתונים שהם הרבו את הבטיחות בכביש.

רוית דדו: לא ראינו נתונים כאלה.

דוד טל: אני מכיר אותם, הם לא משקרים את איש הוועדה.

דוד טל: הם מסרו לוועדה נתונים.

דנית גלעד: אני תמהה על כך שאגד מצהירה שהם עושים עברה בכך שהם מאפשרים לנהג להשתמש במכשיר הזה באופן יום יומי על פני כל כך הרבה קילומטרים ביום.

דנית גלעד: לדעתי, המטרה של הפטור הזה לחסוך בקיומו של אדם שישב לצד הנהג, כלומר חיסכון כלכלי לאגד.

דנית גלעד: צריך למצוא את האיזון.

דנית גלעד: אין ספק שהמטרה היא מבורכת, השאלה היא אם נעשה פה האיזון הראוי.

דנית גלעד: תשומת הלב כדי להפעיל את המכשיר הזה גדולה מדי ולא מצדיקה את המטרה.

דנית גלעד: הבעיה היא במשך הזמן כדי לתפעל את המכשיר, הרי לכל שנייה יש משמעות עצומה.

דנית גלעד: כדי לתפעל מכשיר כזה נדרשת יותר משנייה.

פרדי הרשקוביץ: אני מתפלא על הגישה.

פרדי הרשקוביץ: דני ואני היינו בדנמרק וראינו את המערכת וקיבלנו נתונים לגבי אלפי מערכות כאלה שנמצאות באלפי משטרות בעולם במפעיל יחיד.

פרדי הרשקוביץ: יש את זה באנגליה, בצרפת, בבלגיה, בטורקיה, אני יכול לשלוח רשימה שלמה.

פרדי הרשקוביץ: המערכת הזו מקליטה, כל שהנהג צריך לעשות מדי פעם, ורק מי שמוסמך ומתודרך להפעיל את המערכת הזו, כשהוא נמצא בסביבה רגילה, בלי כלי רכב, בלי סכנה, מעיף מבט אחד כדי לראות שהמצלמה לא יצאה מפוקוס.

פרדי הרשקוביץ: יש לו מגביל מהירות.

פרדי הרשקוביץ: אם אוטובוס נוסע 140 קמ"ש, והניידת רוצה לתעד את זה, הוא לא יסתכל למסך.

פרדי הרשקוביץ: ההסתכלות במסך היא במהירות שלא מסכנת אף אחד, רק כשאף אחד לא מסוכן.

פרדי הרשקוביץ: אם מפעילים את זה כבר תשע שנים ולא עשינו אף לא תאונה אחת שמדווחת אצלנו - מבחינת האיזון ביצענו 40 או 50 אלף מעקבים.

רוית דדו: זו היתה גם ההצעה של אגף התנועה, שאפשר להושיב אדם נוסף ליד ברכב העוקב.

רוית דדו: זה עלויות, אך מבחינת האיזון זה הפתרון הנכון.

דוד טל: הדבר הזה עוזר לבטיחות בדרכים, לדעתכם?

דנית גלעד: ההצעה הזו הוגשה לכנסת באוגוסט 2006, הבענו את התנגדותנו, ציפינו שמשרד התחבורה יזום ישיבה בנושא הזה, ויציג נתונים, למה זה אכן מצדיק את הסכנה, אך לא קיבלנו נתונים בעניין.

חוה ראובני: היתה ישיבה במאי 2005 אחרי הדיון האחרון שהיה פה בנושא הזה בהשתתפות שולמית שמעון וניבה רפאלי מאגף התנועה, דן ארצי ופרדי הרשקוביץ מאגד, הם הציגו את המערכת, הופץ סיכום.

חוה ראובני: ניסינו להגיע להסכמה, הוצגו בפניכם נתונים.

חוה ראובני: גם אדון רונן היה באותה ישיבה.

דוד טל: אני מאשר את תקנה 4.

ניר ימיני: עו"ד ראובני, האם את יכולה לדבר על ההיתר שנותן שר התחבורה?

דוד טל: היות שאנו מותירים את היכולת לשר לתת את ההיתר, הוא ודאי יזמין את האנשים המקצוענים, ואם הוא יחליט שיש מקום להתיר לאגד, הוא יעשה כן.

דוד טל: אני מניח שיש לו היכולת יותר מאשר לי לבדוק את הנושא לעומק.

דוד טל: השר יוכל להציג בפני שר התחבורה את טענותיו.

רוית דדו: אני מבקשת להוסיף לסעיף (ב) החרגה גם של משטרת ישראל ולא רק של צה"ל.

דוד טל: זה התפקיד של משטרת ישראל, זה בסדר.

דוד טל: נוסיף את זה.

חוה ראובני: נרשום: "לצורך מילוי תפקידה".

חוה ראובני: אגב, בישיבה הראשונה על התקנות האלה הגב' שולמית שמעון הודיעה שאין צורך בהערה כזו לאור תקנה 32, אבל בסדר.

ניר ימיני: האם ההיתר שנותן השר הוא מסוים או כללי?

חוה ראובני: היתרים יהיו לרכב ספציפי או לסוג כלי רכב, למה שימצא לנכון.

דוד טל: לי לא אכפת שיאשר לאגד ואגד יאשר כפי שהוא מבין.

דוד טל: תקנה 4 אושרה בתיקון של המשרד לביטחון הפנים.

דוד טל: אנו עוברים לתקנה 5.

ניר ימיני: בחוק עדכון כתובת יש חובה של רשות הרישוי לקבל את הנתונים ממרשם האוכלוסין.

ניר ימיני: מה שמבקשים בתקנה 214 זה שההזמנה תישלח מהמאגר של רשות הרישוי, אך זה עדיין על סמך הנתונים של מרשם האוכלוסין, לכן אני לא מבין את הסתירה שהצביעו עליה כאן, ואם ההזמנה נשלחת לכתובת הלא נכונה, יש הוראה בחוק עדכון כתובת שהאזרח לא יוצא נפגע מזה.

דוד טל: סעיף 5 אושר כפי שנקרא פה.

דוד טל: סעיף 6 אנו לא מאשרים.

דוד טל: הכל תם ונשלם.

דוד טל: תודה רבה, הישיבה נעולה.