ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 236, 2007-06-19 13:00

משה שרוני: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

משה שרוני: אני מעביר את הבמה לחה"כ מתן וילנאי.

מתן וילנאי: אני באופן קבוע מטפל בנושא של המשרתים במילואים, שלא מקבלים את המענה הראוי בחברה הישראלית.

מתן וילנאי: זו חבורה של מתנדבים בתוקף חוק, שבקלות יכולים לא לשרת.

מתן וילנאי: החבורה המצומצמת שמשרתת צריכה לקבל הפליה מתקנת ויחס מועדף בכל תחום.

מתן וילנאי: אני היום עוסק בעברת הצעת חוק מילואים, שהממשלה הפכה אותה להצעת חוק ממשלתית, במסגרת ועדת חוץ וביטחון.

מתן וילנאי: החוק הזה יביא לידי ביטוי את הצורך של החברה הישראלית לפצות ולתגמל את העשרות אלפים שמתנדבים לשרת במילואים.

מתן וילנאי: צריך להבין, שמי שלא רוצה לא משרת היום במילואים.

מתן וילנאי: הדבר הזה הוא קשה.

מתן וילנאי: הצעת החוק הזאת מיועדת לתת מענה קטן לצעירים שמשתחררים.

מתן וילנאי: הם הראשונים שנקראים למילואים.

מתן וילנאי: במקרה עליו אני מדבר, תוך 90 יום מיום השחרור, מדובר רק על צו חירום כי במשך שנה לאחר השחרור הבחורים האלה לא נקראים למילואים.

מתן וילנאי: הכוונה לתת מענה לאנשים שעוד לא התייצבו בשוק העבודה, וכתוצאה מזה הם מקבלים גמול בדמות שכר מינימום.

מתן וילנאי: אני רוצה לתת מענה לסוגיה של אדם שהשתחרר ונקרא תוך שלושה חודשים למילואים.

מתן וילנאי: האדם הזה צריך לקבל תגמול ראוי על השירות במילואים.

ג’ודי וסרמן: אני חושבת שצריך להתייחס לשתי חלופות: חלופה אחת היא שהוא לא עבד בכלל, וחלופה שנייה מדברת על כך שהוא עבד תקופה שהיא קצרה מ-90 יום.

ג’ודי וסרמן: המענה צריך להיות שונה לגבי שתי קבוצות האוכלוסייה.

ג’ודי וסרמן: ככל שמדובר על מי שעבד לפחות 30 יום, ניתן להציע שלגביו הבסיס לקביעת התגמול יהיה אותם חודש או חודשיים שבהם הוא עבד, מבלי להתחשב בשכר המזערי שקבוע היום בחוק.

משה שרוני: כי אם הוא היה ממשיך לעבוד, הוא היה ממשיך לקבל את אותה המשכורת.

משה שרוני: הוא לא צריך להפסיד בגלל שהוא נקרא למילואים.

משה שרוני: הבסיס הוא המשכורת החודשית.

ג’ודי וסרמן: זה לגבי אדם שעבד לפחות חודש אחד.

ג’ודי וסרמן: לגבי אדם שהשתחרר משירות סדיר ולא הספיק לעבוד בכלל נשאלת השאלה, האם המינימום הוא זה הקבוע בחוק לגבי כלל האוכלוסיות, כמו סטודנטים או מובטלים, או שייקבע מינימום אחר.

ג’ודי וסרמן: השאלה היא, האם יש הצדקה דווקא לגבי הקבוצה הזאת לקבוע מינימום אחר.

מתן וילנאי: מה אומר החוק לגבי הסטודנטים?

ג’ודי וסרמן: לגבי הסטודנטים התגמול הוא תגמול מזערי, שכר מינימום.

ג’ודי וסרמן: כך גם לגבי כל אדם.

מתן וילנאי: זה הדבר הבא שאני אתקן במסגרת חוק, או שאני ארחיב את החוק הזה.

משה שרוני: אני הייתי מפצל את החוק הזה לשניים.

ג’ודי וסרמן: האם אדוני מציע להעלות את התגמול המזערי לגבי כלל האוכלוסיות שזכאים לתגמול מזערי?

מתן וילנאי: בלי ספק.

ג’ודי וסרמן: השאלה היא אם לשכר הממוצע, ל-70% מהשכר הממוצע או ל-60% מהשכר הממוצע.

מתן וילנאי: אני חושב שלשכר הממוצע.

מתן וילנאי: כולם הם אנשים בעלי יכולת עבודה, שכיוון שהם שירתו בצבא או כיוון שהם לומדים הם לא מגיעים לשכר שהם ראויים לו.

אריה אלדד: מה הפער בין השכר הממוצע לשכר המינימום.

ג’ודי וסרמן: שכר המינימום הוא 47.5% מהשכר הממוצע.

ג’ודי וסרמן: זה כמעט מחצית.

אריה אלדד: כלומר, זה אמור להגדיל פי שניים את התגמול.

משה שרוני: האם אתה מחליט על 70% מהשכר הממוצע או על 100%?

מתן וילנאי: אני מדבר על 100%.

מתן וילנאי: אחת הסיבות שאני חתמתי קבע כל השנים, זה שאני לא רציתי לשרת במילואים.

מתן וילנאי: זו טרחה גדולה לשרת במילואים.

מתן וילנאי: הסיבה השנייה, זה להחזיר את הציוד בבקו"ם.

משה שרוני: משרד הביטחון ומשרד האוצר מתנגדים לזה.

משה שרוני: החישוב שלהם תמיד הוא שהעלות היא בשמיים.

משה שרוני: אני רוצה לשאול את משרד הביטחון, מהי העלות שהיתה במלחמת הלבנון השנייה.

משה שרוני: אני רוצה לדעת את זה, כדי שהוועדה תקבע מה טוב.

ליאורה רוזנברג: במלחמת העולם השנייה העלות נעה סביב מיליון וחצי שקלים.

מתן וילנאי: כמה כאלה שירתו?

ליאורה רוזנברג: הנתון שיש לנו הוא לגבי אנשים שמיד עם תום שירות החובה נכנסו לשירות במלחמה.

ליאורה רוזנברג: היו בערך 170 אנשים כאלה.

ליאורה רוזנברג: בטווח של חודשיים היו עוד כמה.

ליאורה רוזנברג: אם אנו מסתכלים על סדר גודל של 300 איש, אנחנו מדברים בערך על מיליון וחצי שקלים.

ליאורה רוזנברג: זה מה שהיה במלחמת הלבנון השנייה.

מתן וילנאי: כאשר מחלקים מיליון וחצי ל-300 כמה זה יוצא?

ליאורה רוזנברג: זה יצא בטווח של חודש, כי המלחמה ארכה חודש.

ליאורה רוזנברג: זה יצא 3,700 שקלים לבן אדם.

ליאורה רוזנברג: זה תלוי בזמן בו הם שירותו במילואים, אבל אנחנו מדברים על עלויות כאלה.

ליאורה רוזנברג: צה"ל הביע תמיכה בהצעה לגבי שירות החובה.

ליאורה רוזנברג: אני חייבת לומר, כי נתבקשתי על ידי עמיתי ממשרד האוצר לציין שהם מתנגדים.

משה שרוני: אל תחשבי על משרד האוצר.

משה שרוני: אנחנו רוצים לדעת מה טוב למשרד הביטחון.

וילמה מאור: אנחנו קיבלנו הודעה, שמשרד הביטחון מתנגד ולכן גם האוצר מצטרף לעמדה של משרד הביטחון.

משה שרוני: הבעל בית על משרד הביטחון זה האוצר.

משה שרוני: ככה הם חושבים.

אריה אלדד: האם זה חוק רטרואקטיבי או חוק למלחמה הבאה?

משה שרוני: למלחמה הבאה.

אריה אלדד: אבל פנינו לשלום.

משה שרוני: איזה שלום?

משה שרוני: האם יש עם מי לעשות שלום?

אריה אלדד: זה חוק עתידי, צופה פני העתיד.

אלון כרמלי: אני רוצה להסביר את עמדת משרד הביטחון ביחס לעמדת משרד האוצר.

אלון כרמלי: בוועדת השרים אנו הצגנו את העמדה, שאומרת שאנו תומכים בהצעה לגבי משוחררים משירות חובה ולא תומכים בהצעה לגבי משוחררים משירות קבע.

מתן וילנאי: זו הכוונה.

אלון כרמלי: בנוסח הנוכחי זה נכון.

אריה אלדד: שירות סדיר זה גם קבע וגם חובה.

ליאורה רוזנברג: מצוין פה במפורש שזה למעט שירות קבע.

ג’ודי וסרמן: הצעת החוק המקורית דיברה גם על משרתים בקבע.

אלון כרמלי: לכן, אנחנו בוועדת שרים הבענו תמיכה לגבי משוחררים משירות חובה והתנגדות לגבי משוחררים מקבע.

משה שרוני: למה?

אלון כרמלי: ועדת השרים אישרה את ההצעה כמו שהיא, אבל אז האוצר הגיש ערר שעדיין לא נדון.

אלון כרמלי: לכן, לפי תקנון הממשלה, משרדי הממשלה צריכים להיות בעמדת התנגדות.

אריה אלדד: אני מוכרח להגיד משהו על הטכניקה.

אריה אלדד: הבוקר אני עוסק בחוק אחר שלי, שעבר בקריאה טרומית.

אריה אלדד: האוצר מגיש ערר ותוקע את העניין ל-10 שנים.

אריה אלדד: משרדי הממשלה לא יכולים יותר להביע את עמדתם ואי אפשר להביא ערר למליאת הממשלה.

אריה אלדד: הטכניקה הזאת של האוצר היא טכניקה פסולה, היא עוקפת את הדיון ומקפיאה אותו.

אריה אלדד: אנחנו כמחוקקים צריכים להילחם בטכניקה הזאת.

אריה אלדד: אולי צריך לשנות את התקנון, משום שזה סותר את עבודתו של בית המחוקקים.

אריה אלדד: לא משנה מה אתה עושה, בא מישהו ומקפיא את כל ההליך.

משה שרוני: לא צריכים להתווכח על התקנון.

משה שרוני: צריכים להגיש הצעת חוק.

מתן וילנאי: האוצר יגיש ערר להצעת החוק.

משה שרוני: גם אם האוצר מגיש ערר, אתה יכול להביא את זה למליאה.

אריה אלדד: אני יכול, אבל ברוב המקרים המשמעת הקואליציונית היא כבדה.

משה שרוני: היום הוועדה הזאת אישרה את חוק גמלת זקנה בניגוד לדעת הממשלה והאוצר.

משה שרוני: אני מודיע לך, שזה יעבור בקריאה ראשונה, שנייה ושלישית.

אריה אלדד: חוק רפואה מונעת שאישרת פה לקריאה ראשונה תקוע כיוון שהגישו ערר.

משה שרוני: תביא את זה לכאן, ואנחנו נעביר את זה.

וילמה מאור: לא ברור למה משרד הביטחון הסכים.

ליאורה רוזנברג: בוועדת השרים אנחנו הסכמנו להצעת החוק כפי שהיא מנוסחת כאן לעניין משוחררי שירות חובה.

ליאורה רוזנברג: לעניין משוחררי שירותי הקבע אנחנו לא תמכנו בהצעה, מאחר והשירות בקבע הוא התנדבותי, השכר בקבע הוא השכר שאותו אדם מרוויח, ובהיבט הזה אנחנו לא רואים את איש הקבע שונה מכל עובד אחר שמרוויח פחות מהשכר הממוצע במשק.

מתן וילנאי: האם מ"פ שישתחרר לא ייהנה מזה?

ליאורה רוזנברג: מ"פ בכל מקרה מרוויח מעל השכר הממוצע, כך שעליהם אנחנו לא מדברים.

ליאורה רוזנברג: יכול להיווצר מצב שיש איזשהו קצין במנהלה או במפקדה, שמרוויח פחות מהשכר הממוצע במשק, והוא לא שונה אם הוא היה בתפקיד מנהלה בחברה אחרת.

ליאורה רוזנברג: לכן, אנחנו הבענו את הסכמתנו רק לגבי משוחררי שירות חובה.

וילמה מאור: גם אם הוא עבד וגם אם הוא לא עבד במשך שלושת החודשים האלה.

ליאורה רוזנברג: אנחנו מכירים את הנוסח שלא קשור לעבודה.

מתן וילנאי: אני מקבל שזה לא יהיה לגבי שירות קבע ארוך, אבל אולי צריך לקבוע שזה יחל על משרתים תקופה קצרה בקבע, תקופה של 12 חודשים.

מתן וילנאי: צריך לקבוע ששנת הקבע הראשונה לא תיחשב לקבע ממש.

מתן וילנאי: יכול להיות שהם האריכו את השירות בכמה חודשים בגלל איזו משימה, ולכן זה לא בסדר שיתחילו להתחשבן איתם.

ליאורה רוזנברג: זה לא בהכרח בשנה הראשונה, ולא בהכרח בגלל חתימה על קצונה, זה יכול להיות בגלל אדם שהתגייס עכשיו.

ליאורה רוזנברג: אני לא בטוחה שאנחנו יכולים לעשות את ההבחנה בין שנה לבין שנתיים.

מתן וילנאי: אנחנו נמצא את הדרך הראויה שזה לא יחול על משרתי קבע, אלה רק על אלה שמשרתים שירות קצר.

מתן וילנאי: נניח שמדובר בבעל מקצוע שהחתימו אותו לעוד 3 חודשי קבע, מדוע שהוא לא יוכל ליהנות מזה?

אריה אלדד: אני אגיד לך על מי אנחנו רוצים להגן.

אריה אלדד: אנחנו מדברים על מ"פ או על קצין מנהלה שהשתחרר וקבע עם מעסיק מסוים שבעוד חודשיים הוא יתחיל לעבוד.

אריה אלדד: עכשיו קראו לו לשירות מילואים והוא חוזר למעסיק ומדווח לו על כך, והמעסיק לא רוצה אותו.

אריה אלדד: אנחנו צריכים לפצות את האנשים שעכשיו השתחררו מקבע ונקראו לשירות מילואים עקב סיבה דחופה.

אריה אלדד: אין לנו אפילו דרך לעזור להם למצוא מקום עבודה חדש.

ליאורה רוזנברג: כל מה שאתה אומר הוא נכון, אבל הוא יכול להיות גם 10 שנים בקבע ולהיות בתווך הזה שאתה מדבר עליו.

ליאורה רוזנברג: בן אדם שנמצא בשירות קבע הוא מתנדב לשירות קבע, זאת עבודתו ובזה הוא בחר לעסוק.

ליאורה רוזנברג: זו שליחות וזה לא מקום עבודה.

מתן וילנאי: זו בדיוק הנקודה.

מתן וילנאי: המתנדבים האלה משלמים בסוף מחיר כבד.

מתן וילנאי: הוא מתנדב אצלכם בגיל 18 ומוצא את עצמו במילואים עד גיל 36.

מתן וילנאי: הוא לא חלם שעד גיל 36 ימשיכו לטרטר אותו ולהריץ אותו על הגבעות.

מתן וילנאי: החכמה שלנו היא לשמור על האנשים האלה.

מתן וילנאי: אולי נקבע שקבע ראשונים ייחשב כחובה.

ג’ודי וסרמן: אולי נחזור אחר כך לשאלה, מה זה שירות קבע קצר.

ג’ודי וסרמן: לפני כן, אני רוצה שנציגי הצבא יתייחסו לעלות ההצעה, ככל שמדובר על העלאת הגמול המזערי לשכר הממוצע, לגבי כלל האוכלוסייה ולא רק לגבי אלה שהשתחררו מקבע.

ליאורה רוזנברג: אני לא יכולה לתת לך את הנתון הזה, כי אין אותו בידי.

ליאורה רוזנברג: צריך להבין שהכל תלוי במשך זמן המילואים ובכמות האנשים.

ליאורה רוזנברג: להגיד לך כמה יגייסו, איזה סוג של מלחמה תהיה ואיך נגייס אותם, אני לא יודעת להגיד לך.

מתן וילנאי: ככלל הם לא מגויסים, אלא רק בחירום.

ליאורה רוזנברג: ככלל מי שיוצא משירות חובה לא מגויס.

ליאורה רוזנברג: משם זה התחיל.

ג’ודי וסרמן: קודם דובר על העלאת הסכום המזערי לגבי כלל האוכלוסייה: הסטודנטים, אנשים בני 30 שעבדו ועכשיו הם מובטלים.

מתן וילנאי: לא, רק לגבי משוחררים.

ג’ודי וסרמן: קודם הסכמת להעלות את הגמול המזערי לגבי כלל האוכלוסייה.

מתן וילנאי: בהנחה שמדובר במשוחררים צעירים שהם סטודנטים.

אריה אלדד: נכון, כי החוק לא מדבר רק על שלושה חודשים מיום שהשתחרר משירות סדיר.

ג’ודי וסרמן: החוק המקורי כן מדבר רק על התקופה של 90 יום משחרור מהשירות הסדיר.

ג’ודי וסרמן: אני הבנתי קודם, שדיברנו גם על התגמול המזערי המשולם לכלל המשרתים במילואים, גם אלה שהשתחררו לפני 5 שנים משירות סדיר.

מתן וילנאי: אותם אני אכניס לחוק המילואים.

אריה אלדד: זה לא מיליון, אלא מאה מיליון.

ג’ודי וסרמן: לכן, אני שואלת מהי העלות של זה.

ליאורה רוזנברג: העלות היא מאוד גבוהה.

מתן וילנאי: אני מציע להעביר את החוק הזה כמו שהוא, ולהגדיר שירות חובה, שבתוכו גם תקופת הקבע הראשונה והקבע הקצר.

ג’ודי וסרמן: מה זה קצר?

מתן וילנאי: שנה.

אריה אלדד: יש הגדרה בצבא, שנקראת "התחייבות ראשונה לשירות בקבע".

ג’ודי וסרמן: אז זה בסמוך לסיום השירות הסדיר.

ג’ודי וסרמן: אז אנחנו יכולים ליצור שוני בינו לבין הסטודנט.

ג’ודי וסרמן: בוא ניקח את המקרה של בחור שהשתחרר משירות סדיר לעומת סטודנט שהשתחרר לפני שנה.

ג’ודי וסרמן: הסטודנט יקבל תגמול מזערי של שכר מינימום, והבחור שהשתחרר עכשיו יקבל תגמול מזערי שהוא פי שניים.

מתן וילנאי: לסטודנטים נצטרך לתת מענה בחוק המילואים.

רועי קרת: זה לא רק הסטודנטים, אלא שאר האוכלוסייה.

רועי קרת: גם חיילי הקבע יקבלו את ההטבה בטווח של 90 יום, אבל ביום ה-91 הם יאבדו את ההטבה.

אריה אלדד: אבל צריך לחתוך באיזשהו מקום.

רועי קרת: אבל החיתוך פה יוצר הפליה בין אנשים זהים לגמרי.

רועי קרת: אחד לא יכל לעבוד כי הוא היה בשירות קבע והשני לא יכל לעבוד כי הוא עשה משהו אחר, וזה יקבל את הפיצוי והשני לא.

משה שרוני: מה מציע הביטוח הלאומי?

רועי קרת: אנחנו לפני 4 שנים הגשנו הצעה למועצת המוסד, להעלות את התגמול המזערי ל-70% מהשכר הממוצע במשק.

מתן וילנאי: לכל מי שלא עובד.

רועי קרת: לא, גם למי שכן עובד.

רועי קרת: יכול להיות שאתה עובד והשכר שלך הוא מינימום.

רועי קרת: לא יכול להיות שמי שעובד ומרוויח מינימום יקבל תגמול של שכר מינימום, ומי שלא עובד בכלל יקבל שכר כפול.

מתן וילנאי: האם את זה רציתם לעשות כתקנה של ביטוח לאומי?

רועי קרת: רצינו להכניס את זה לחוק הביטוח הלאומי.

רועי קרת: היום התגמול המזערי הוא שכר המינימום, ואנחנו ביקשנו להעלות את זה ל-70% מהשכר הממוצע.

רועי קרת: בעניינים האלה אנו מבקשים את רשות הצבא, כי זה לא כסף שלנו.

רועי קרת: זה מגיע ישירות מתקציב משרד הביטחון.

משה שרוני: זה לא כסף של משרד הביטחון אלא של אלה שמשלמים מס.

משה שרוני: זה כסף ציבורי.

רועי קרת: נכון.

רועי קרת: בסופו של דבר זה בא מאותו כיס, אבל אין לשם כך גבייה של דמי ביטוח.

רועי קרת: זה בא מהתקציב של משרד הביטחון.

רועי קרת: העלות היתה גבוהה, ומשרד הביטחון לא חשב שהוא יכול לעמוד בה.

רועי קרת: נכון לתקופה של לפני 4 שנים, סדר הגודל היה 250,000,000 שקלים.

רועי קרת: היום מחזורי הגיוס אולי קצת השתנו, ויכול להיות שהסכום שונה.

רועי קרת: בכל מקרה, גם אם זה 50,000,000 שקלים לכאן או לכאן, עדיין מדובר בהצעה תקציבית.

משה שרוני: מה זה 250,000,000 שקלים, כאשר במלחמת לבנון השנייה הלכו עשרות מיליארדים?

רועי קרת: אני לא מדבר על תקופות מלחמה, אלא על השוטף, בעת רגיעה.

רועי קרת: זה היה בתקופת המנכ"ל הקודם.

מתן וילנאי: המנכ"ל הנוכחי היה אצלי מ"פ במילואים.

אריה אלדד: יכול להיות שצריך להאיץ את העבודה על חוק המילואים, כי הוא זה שנותן פתרון כולל.

חזקיה ישראל: אני רוצה להבין את המהות של החוק.

חזקיה ישראל: נניח שמדובר באנשים שהשתחררו והתחילו לעבוד חודש לאחר שחרורם, והרוויחו 9,000 שקלים.

חזקיה ישראל: לאלה יש בעיה.

חזקיה ישראל: אם אתה לוקח פעמים שכר מינימום ופעם אחת 9,000 שקלים, זה יוצא פחות.

חזקיה ישראל: אם הולכים להעלות את זה לשכר הממוצע, אנחנו מבינים.

חזקיה ישראל: זה אפשרי וגם נכון.

חזקיה ישראל: עם זאת, כאשר הולכים להעלות את השכר לשכר הממוצע, יכולה להיות בעיה של מעסיקים שיש להם עובדים שמשתכרים 5,000 שקלים.

חזקיה ישראל: היום המעסיק צריך לשלם את דמי המילואים, והוא מקבל חזרה מהביטוח הלאומי, ולכן יכולה להיווצר פה בעיה תזרימית מאוד קשה.

חזקיה ישראל: המעביד יצטרך לשלם משהו שהוא יותר גבוה מהשכר של העובד.

חזקיה ישראל: בהצעת החוק נאמר:

חזקיה ישראל: אחדים מהם התחילו לעבוד טרם קריאת לשירות מילואים.

חזקיה ישראל: צריך לשקול את ההיבט הזה.

חזקיה ישראל: כאשר בזמנו הוצע לתת פיצוי לחיילי מילואים, הוצע לעשות הפרדה בין השכר לבין מתן פיצוי כדי לא לשבש את מערכות השכר.

מתן וילנאי: אני מבקש לאשר את החוק כמו שהוא.

מתן וילנאי: זה יעסוק רק באנשים שלא עובדים בכלל או שעובדים זמן קצר מאוד, ויתייחס למשוחררים משירות קבע קצר כמשוחררים משירות חובה.

מתן וילנאי: מעבר לזה נעסוק בזה בחוק המילואים.

ג’ודי וסרמן: הוא לא עוקף את הבעיה.

ג’ודי וסרמן: הבעיה נשארת לגבי אותה אוכלוסייה שהשתכרה פחות משכר מינימום.

ג’ודי וסרמן: עדיין נשארת הבעיה, מדוע אנשים שהשתחררו לפני פחות מ-90 ימים יקבלו תגמול מזערי גבוה יותר מאלה שהשתחררו לפני 100 ימים.

אריה אלדד: אני מבין שאתה יורד עכשיו מהעניין של השכר הממוצע.

מתן וילנאי: לא.

משה שרוני: אני מבין שחה"כ וילנאי רוצה שאנחנו נעביר את זה לקריאה ראשונה, ורק אחר כך נעשה תיקונים.

רועי קרת: יש שני נוסחים.

רועי קרת: על איזה נוסח מדברים עכשיו?

ג’ודי וסרמן: בנוסח שאנחנו הנחנו מדובר על אדם שעבד לפחות חודש אחד, ואז הבסיס של התגמול יהיה לפי אותו חודש.

רועי קרת: זה פותר את הבעיה של המעסיקים, כי מדובר על התשלום של השכר שהיה לאותו אדם ולא על משהו שהוא יותר גבוה.

ג’ודי וסרמן: הנוסח הזה לא נוגע לשכר המינימום, לתגמול המזערי.

משה שרוני: איפה האוצר?

וילמה מאור: האוצר החליט שהוא לא צריך להיות פה.

אריה אלדד: האוצר יגיש ערר.

ליאורה רוזנברג: אנחנו בקשרי עבודה איתם, ואני התחייבתי בפניהם שאני אציג את עמדתם שאומרת שהם מתנגדים לחוק משתי סיבות: העלויות התקציביות והעובדה שהם לא יכולים לאמוד את העלות התקציבית.

וילמה מאור: אבל את אמדת אותה.

ליאורה רוזנברג: אני אמדתי אותם לפי מלחמת לבנון השנייה.

ליאורה רוזנברג: אם תהיה מלחמה יותר ארוכה, כמות אנשים יותר גדולה, אי אפשר לדעת מה תהיה העלות.

ליאורה רוזנברג: לכן, הם מתנגדים.

ליאורה רוזנברג: חשוב לי מאוד להעביר את זה.

מתן וילנאי: אני מבקש להעביר את ההצעה שלי ולא את התיקון.

אריה אלדד: התיקון הוא לא רע.

מתן וילנאי: התיקון הוא בסדר, אבל הוא עוסק רק במי שעובד.

חזקיה ישראל: הם מציעים פה שמי שעבד יקבל לפי שכרו פלוס פעמיים שכר ממוצע.

מתן וילנאי: מה קורה אם הוא לא עבד בכלל?

חזקיה ישראל: הוא יקבל שכר מינימום.

אריה אלדד: האם צריך לומר שאם הוא לא עבד, הוא יקבל שכר מינימום?

ג’ודי וסרמן: לא.

ג’ודי וסרמן: זה החוק הקיים היום.

ג’ודי וסרמן: אני אסביר את ההבדל בין שני הנוסחים.

ג’ודי וסרמן: ההצעה המקורית של חה"כ וילנאי מדברת על שתי סיטואציות.

ג’ודי וסרמן: סיטואציה אחת מדברת על כך שהחייל שהשתחרר עבד לפחות 30 יום.

ג’ודי וסרמן: במקרה כזה לוקחים את החודש שבו הוא עבד וזה הבסיס לתגמול המילואים.

ג’ודי וסרמן: זה גם מופיע בהצעה שאנחנו הבאנו.

ג’ודי וסרמן: עוד הציע חה"כ וילנאי, שאם אותו חייל שהשתחרר משירות סדיר לא עבד בכלל הרי שהתגמול המזערי לגביו לא יהיה שכר מינימום אלא השכר הממוצע.

ג’ודי וסרמן: לעניין הזה אנחנו לא הצענו תיקון, כי אנחנו חשבנו שזה יוצר הבחנה בלתי מוצדקת בינו לבין אדם אחר שהשתחרר 100 ימים לפני שירות המילואים.

חזקיה ישראל: יש פה גם בעיה של אי תמריץ יציאה לעבודה.

חזקיה ישראל: אם אני אשתחרר, אני אחכה 4 חודשים.

אלון כרמלי: מדובר רק על מצב חירום.

מתן וילנאי: אי אפשר לקרוא לו לשירות, אלא רק במצב חירום.

ליאורה רוזנברג: לפי הנוסח הזה, אם יש מישהו שעובד עם שכר של 5,000 שקלים אני פוגעת בו.

משה שרוני: אני רוצה לסכם את הדיון.

משה שרוני: אנחנו נשב עם המציע ונתקן את כל הדברים, כדי להביא את זה לקריאה ראשונה בהקדם המיידי.