ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 431, 2007-06-12 12:30

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את הישיבה.

סטס מיסז'ניקוב: על סדר היום: הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ו-2007.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נדון רק בנושא של מס הכנסה שלילי.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה)(מענק מס), התשס"ז-2007, של חבר הכנסת סילבן שלום (פ/1941).

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע שנציג האוצר יאמר כמה מילים לגבי ההצעה הממשלתית.

סטס מיסז'ניקוב: ברצוני להזכיר שהיום אין הצבעות וזה דיון ראשוני.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נמשיך לדון בנושא בשבועות הקרובים.

רביב סובל: צהריים טובים.

רביב סובל: סעיף המטרה ממקד באמת את המטרה של החוק, על פי ראיית הממשלה.

רביב סובל: החוק נועד ליצור הסדרים להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה וסיוע לעובדים ברמות השכר הנמוכות.

רביב סובל: אלה שתי המטרות המרכזיות.

רביב סובל: כשחבר הכנסת שלום יציג את הצעת החוק שלו נעמוד על ההבדלים שבין ההצעות.

רביב סובל: המטרה של הצעת החוק הממשלתית היא, בראש ובראשונה, לעודד את שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולקדם את ההצטרפות של אנשים, שהיום לא משתתפים בכוח העבודה, לכוח העבודה, דרך תגמול כספי.

רביב סובל: בהתאם לכך, המבנה של התגמול הכספי, שהממשלה מציעה בהצעת החוק, נועד בראש ובראשונה להשיג את המטרה הזאת.

רביב סובל: על כן אנחנו נותנים תגמול של עד 300 שקלים פר אדם.

רביב סובל: אני מייד אכנס לאבחנות לפי מספר הילדים, היקפי התשלום ומה הרציונאל שעומד מאחורי הדברים האלה, אבל בראש ובראשונה המטרה היא לעודד את שיעור התעסוקה.

רביב סובל: לכן אנחנו מדברים על תגמול שהיקפו עולה עם הגידול בשיעור התעסוקה ויורד אחר כך, כך שאנחנו מגיעים למצב אנחנו יוצרים, מצד אחד, תמריץ להגדלת שיעור התעסוקה לבעלי שכר נמוך, אבל מצד שני, אנחנו לאט לאט, מקטינים את שיעור התגמול שהממשלה נותנת.

רביב סובל: אנחנו גם כן עושים את זה בצורה מדורגת על מנת להבטיח שלאנשים עדיין יהיה תמריץ להגדיל את שיעור התעסוקה וזה שלוקחים מהם את התמריץ לא ימנע מהם להמשיך ולהגדיל את היקפי התעסוקה.

רביב סובל: לכן הצעת החוק הממשלתית בנתה תגמול בצורת טרפז, שעולה בחלק מסוים ישר ובחלק מסוים זה יורד.

יעקב ליצמן: מה עלות החוק?

רביב סובל: כמיליארד שקל, זה כתוב בדברי ההסבר.

רביב סובל: אלמנט חשוב נוסף בהצעת החוק הממשלתית, שנועד לקדם את ההשתלבות בשוק העבודה, הוא החישוב לכל פרט בנפרד.

רביב סובל: החישוב כאן הוא לא משפחתי.

רביב סובל: אנחנו לא בודקים את ההכנסה המשפחתית.

רביב סובל: אנחנו בודקים מה הכנסת כל פרט ונותנים לו תגמול בהתאם להכנסה שלו ולגידול בהיקף ההכנסה שלו, וזאת בעיקר על מנת לוודא שאנחנו דואגים לכניסה של מפרנס שני ולתמרוץ ולעידוד כניסה של מפרנס שני וחס וחלילה לא לצמצום התמריץ.

רביב סובל: ברגע שלמשפחה יש שני מפרנסים שיעור העוני באותה משפחה יורד בצורה דרמטית.

רביב סובל: לכן הממשלה רואה יעד מרכזי לדאוג לכניסה של מפרנס שני ולהבטיח את שמירת התמריצים לכניסה של מפרנס שני וחס וחלילה לא לצמצום התמריץ של כניסה של מפרנס שני במשפחה.

רביב סובל: בסך הכל נתוני העוני מראים שברגע שבמשפחה יש שני מפרנסים, שיעור העוני באותה משפחה יורד בצורה דרמטית.

רביב סובל: לכן הממשלה רואה יעד מרכזי לדאוג לכניסה של מפרנס שני ולהבטיח את שמירת התמריצים לכניסה של מפרנס שני.

רביב סובל: נושא שני בהצעת החוק הוא מיקוד של הקצבה הממשלתית הזאת.

רביב סובל: אמנם זה מס שלילי, אבל מדובר בסוג של קצבה.

רביב סובל: היא תתמקד, ככל הניתן, במשפחות עניות.

רביב סובל: על מנת להבטיח את המטרה הזאת נקטנו בשני צעדים: הצעד הראשון היה, מיקוד של ההטבה אך ורק במשפחות עם ילדים, בשני מדרגות.

רביב סובל: מדרגה אחת של 270 שקל לשני ילדים - - -

ראובן ריבלין: איך אדם יתחתן ויהיו לו ילדים אם זה לא יחול עליו מהתחלה?

ראובן ריבלין: מדוע האבחנה הזאת?

ראובן ריבלין: אני אדם מסודר ואני אומר שלפני שאני מתחתן ומביא ילדים לעולם אני רוצה להיות בטוח שאני יכול לעשות את זה.

ראובן ריבלין: איפה ההיגיון?

ראובן ריבלין: בהצעה של סילבן שלום הדברים האלה באים כדי להביא לתוצאה שיהיו ילדים.

ראובן ריבלין: אתם אומרים שאתם עוצרים את כולם.

ראובן ריבלין: קודם תביא ילדים ואחר כך נחשוב.

ראובן ריבלין: אני פשוט רוצה להבין את ההיגיון.

רביב סובל: המטרה של הצעת החוק היא לא לממן את עלות החתונה.

רביב סובל: המטרה של הצעת החוק היא להתמודד עם שיעור העוני.

ראובן ריבלין: להתמודד עם העוני ולעודד עבודה.

ראובן ריבלין: אומרים לבן אדם תתחתן, תוליד ילדים ואחר כך תמצא עבודה.

רביב סובל: לא, תמצא עבודה, תוליד ילדים, זה לא קשור.

ראובן ריבלין: לפני שלקחתי על עצמי את האחריות להביא ילדים לעולם קודם כל חשבתי איפה אני עובד.

סילבן שלום: אם ירשה לי אדוני היושב ראש לצטט את דבריו מאתמול, ליושב ראש לקח שנים ארוכות מיום נישואיו עד שהגיע להחלטה מבחינה שהגיע הזמן להביא ילדים לעולם.

סטס מיסז'ניקוב: ולא ידעתי שיש מס הכנסה שלילי.

סילבן שלום: אם אני זוכר טוב, זה לקח 8 שנים.

יעקב ליצמן: האוצר התחייב שזה לא יעלה יותר ממיליארד שקל.

יעקב ליצמן: לפני חודשיים שמעתי שזה יעלה 2 מיליארד או 2.5 מיליארד.

יעקב ליצמן: לאיפה נעלם 1.5 מיליארד?

יעקב ליצמן: אני אומר שזה יעלה יותר מ-3.

סטס מיסז'ניקוב: הוא מדבר על ילדים ואתה מדבר על הכסף.

יעקב ליצמן: תעזוב ילדים.

יעקב ליצמן: אני יודע שילדים הם נכס.

יעקב ליצמן: הם כל הזמן נגד שיהיו ילדים.

יעקב ליצמן: הם רוצים, למשל, שבירושלים יהיה ראש עיר ערבי כי בגלל החרדים יש בירושלים ראש עיר יהודי.

יעקב ליצמן: אז אני רוצה לדעת כמה זה עולה.

יעקב ליצמן: כיושב ראש, קיבלתי נתונים.

יעקב ליצמן: יכול להיות שבגלל שיושב הראש התחלף אז המחיר ירד.

סטס מיסז'ניקוב: האוצר כרך פה כל כך הרבה דברים.

סטס מיסז'ניקוב: אל תכרוך לכאן גם את ירושלים וגם את ראש העיר.

ראובן ריבלין: יש לי הצעה לסדר ושאלה ליושב הראש.

ראובן ריבלין: אנחנו נמצאים כרגע בדיון משותף על שתי הצעות.

ראובן ריבלין: האחת, הצעת החוק של סילבן שלום שעברה בקריאה טרומית.

ראובן ריבלין: סליחה, היא עברה בקריאה ראשונה, אני מבטל את שאלתי.

רביב סובל: כפי שאמרנו, המטרה של הצעת החוק היא משולבת, הן עידוד התעסוקה והן צמצום העוני.

רביב סובל: גם הצעת החוק של חבר הכנסת סילבן שלום וגם הצעת החוק שלנו מסתובבת, פחות או יותר, סביב אותם סכומים.

רביב סובל: מטבע הדברים, ככל שאתה ממקד את התמרון שלך במשפחות עם ילדים, האפקט שאתה יוצר על העוני הוא יותר טוב.

רביב סובל: לעומת זאת, ככל שאתה תפרוס את אותו סכום ותפזר אותו על יותר משפחות, גם משפחות שיש להן ילדים וגם משפחות שאין להן ילדים, מטבע הדברים האפקט שאתה תיצור על העוני יהיה נמוך יותר.

רביב סובל: היתה כאן מטרה של עידוד תעסוקה, ואני לא שולל את זה שצריך לעודד תעסוקה של אנשים אחרים.

רביב סובל: אבל, המטרה היתה גם לעודד תעסוקה וגם לטפל בשיעורי העוני.

רביב סובל: לכן יש מיקוד במשפחות עם ילדים.

רביב סובל: אכן, יש בתוך הצעת החוק גם חישוב משפחתי מסוים, בגלל שהמטרה היתה למקד את הטיפול באנשים שהם באזור קו העוני.

רביב סובל: כיוון שרצינו לתת את התגמול הזה כתגמול אישי, על מנת לשמר ולהגביר את התמריצים לתעסוקה, נדרשנו לטפל במצבי קיצון שבהם אחד מבני הזוג אכן מרוויח סכום נמוך, אך המשפחה בכללותה אינה נמצאת בכלל באזורי קו העוני.

רביב סובל: לכן נקבעה גם תקרה משפחתית, על מנת להבטיח שאכן המשאבים שהממשלה מקדישה, יכוונו אך ורק למקומות שבאזור קו העוני.

סטס מיסז'ניקוב: סילבן שלום בבקשה.

סילבן שלום: אני אדבר בצורה כללית על החוק ויאיר יציג את החוק.

יעקב ליצמן: אני שואל גם אותך לגבי העלות.

סילבן שלום: העלות שלי היא בין 900 מיליון לבין 1.2 מיליארד.

סילבן שלום: האוצר העריך את זה במיליארד.

זאב אלקין: בכמה האוצר העריך את ההצעה שלך?

סילבן שלום: אני לא יודע.

סילבן שלום: אני חושב שההצעה שלי תהיה בסוף אפס ואני אגיד למה.

סילבן שלום: במחקר שערך בנק ישראל לפני מספר חודשים ציינה מנהלת מחלקת המחקר, ד"ר קרנית פלוג, מהן הסיבות לתחילת הצמיחה במשק הישראלי והיציאה מהמיתון שהתחילה באמצע 2003.

סילבן שלום: היא ציינה שהצמיחה באה לידי ביטוי בשני מרכיבים עיקריים: שני שליש מכך היה בגלל דברים חיצוניים כמו שיפור בכלכלה העולמית, כמו הפסקת הפיגועים, בניית גדר ההפרדה, חזרת משקיעים זרים כתוצאה מכך, הגברת התיירות וכדומה.

סילבן שלום: שליש זה כתוצאה מהרפורמה שהיתה במס הכנסה.

סילבן שלום: זה דבר מדהים כי, מצד אחד, הרפורמה הזאת, הביאה לשינוי דרמטי של ירידה בשיעורי המס מ-62% ל-49%, ומצד שני, מיסוי על הבורסה ושוק ההון.

סילבן שלום: אני זוכר את כל אותם רואי שחורות שאמרו שיהיה חור תקציבי של 11 מיליארד שקלים מאחר וזה יביא לאבדן הכנסה עצומה.

סילבן שלום: מאז, לא רק שההכנסות ממיסים גדלו כתוצאה מהמיסוי הישיר.

סילבן שלום: אנחנו גם רואים שהמיסוי שהוטל על שוק ההון, לפי תחזיות האוצר מ-2006, היה 3.5 מיליארד שקלים ולפי תחזיות האוצר בשנת 2007 – 4 מיליארד שקלים.

סילבן שלום: זה סכום מדהים, פנטסטי, יש מאין, שבו, כמובן, ניתן לפעול באופן חברתי.

סילבן שלום: הרפורמה במס, שהיתה אז, הפחיתה את שיעורי המס אבל היא לא נגעה לכלל המועסקים במשק.

סילבן שלום: למעלה מ-50% מציבור השכירים במדינת ישראל היום וחלק קטן מהעצמאים לא מגיעים לסף המס, קרי הכנסה של 5,000 שקלים ולכן לא נהנים מאותה הפחתה במס.

סילבן שלום: גם כשהבאנו ליישום את רפורמת רבינוביץ, נתנו אז הקלה קטנה מאוד לשכבות החלשות דרך הביטוח הלאומי.

סילבן שלום: אבל, תמיד אמרתי שהשלב השני, לאחר שנייצב את ההכנסות, יהיה להגיע להפחתה או למהלך לקראת הציבור החלש.

סילבן שלום: לא קראנו לזה אז "מס הכנסה שלילי", לא היה את השם הזה, לא ידענו עליו.

סילבן שלום: עברתי לתפקיד אחר ומאז, כמובן, לא יכולתי להגיש הצעות חוק בנושאים כלכליים.

סילבן שלום: כאשר חזרתי להיות חבר כנסת כינסתי את וועדת רבינוביץ מחדש, בראשות היושב ראש רבינוביץ, טלי ירון אלדר נציגת מס הכנסה לשעבר, אודי ברזילי סגן נציג ויועץ משפטי, גרי אגרון סגן נציב, פרופסור אפרים צדקא, דוקטור משה דרוקר ואחרים, וקיימנו דיונים ארוכים במשך חודשים כדי לנסות ולגבש מודל שיהיה מודל נכון כלכלית וחברתית ובסופו של יום יהיה גם בר יישום.

סילבן שלום: כעת יש גם הצעה ממשלתית, שכרגע לא אתייחס אליה, רק אומר שלדעתי ההצעה הזאת נכתבה בחופזה כדי להספיק להגיע בזמן המתאים לדיון עם הצעת החוק שאני עשיתי.

סילבן שלום: אמרתי אתמול בפגישה עם סטס ועם קובי הבר שאני מאמין שההצעה היא לא ספר תנ"ך וכל אחד יכול להכניס שינויים כאלה ואחרים.

סילבן שלום: גם כשהיתה רפורמת בן בסט והוא ניגש אלי כעבור חודשיים ושאל מה עם הרפורמה, אמרתי לו שיש דברים שאפשר להעביר ויש דברים שאי אפשר.

סילבן שלום: הוא אמר לי שהכל מקשה אחת.

סילבן שלום: אמרתי לו שמקשה אחת אי אפשר.

סילבן שלום: הוא יצא החוצה, התקיף אותי, לא משנה.

סילבן שלום: אני חושב שהעברנו רפורמה ישימה, טובה, שמאפשרת גם היום להביא ליותר שוויוניות.

סילבן שלום: לא רק מס על העבודה אלא גם מס על ההון.

סילבן שלום: היא הגבירה, כמובן, את ההכנסות בצורה משמעותית.

סילבן שלום: ישנו מושג שנקרא נטייה שולית לצרוך, דהיינו, לכל אחד יש אחוז מסוים מהכנסתו שהולך לצריכה.

סילבן שלום: ככל שההכנסה יותר נמוכה הנטייה הזאת יותר מתקרבת ל-100%, זאת אומרת ל-1.

סילבן שלום: גם אם זה לא 1 בהכנסות האלה זה בוודאי 0.9 או 0.95.

סילבן שלום: לכן, אני חושב שרוב ההכנסה ותוספת ההכנסה ילכו לצריכה.

סילבן שלום: זה יגביר את הפעילות הכלכלית במשק.

סילבן שלום: זה כמובן יגדיל את ההכנסות של העסקים במדינת ישראל.

סילבן שלום: יביא לתשלום גבוה יותר של מס הכנסה מצידם.

סילבן שלום: יגביר את התעסוקה אצלם ומצד שני יגביר את ההכנסות של ממס ערך מוסף, ממסי קניה, מה שעוד נשאר וממכסים וממיסים אחרים.

סילבן שלום: לכן, חבר הכנסת ליצמן, לדעתי בסופו של יום התוצאה תהיה עלות אפס.

סילבן שלום: טוב שהעלית את נושא העלות כי יש ויכוח גדול ביני לבין המשרד האם מדוב ברישום בצד ההוצאה או בצד ההכנסה.

סילבן שלום: לדעתי, חד משמעי, זה רישום בצד ההכנסה ואין לזה שום קשר להוצאה.

סילבן שלום: וזה שב- bureau of European statistics, נכתב או נאמר להם שזה אומר שזה צריך להיות בצד ההוצאה, או 80% בצד ההוצאה, זה נראה לי מופרך.

רביב סובל: יש לזה מחירים.

סילבן שלום: אומרים לכם שזה צריך להיות בצד ההוצאה והדבר נובע מסיבה אחת, כי הרי ההוצאה היא הוצאה מוגבלת.

סילבן שלום: ניתן להגדיל את ההוצאה בשנה או 1%, כמו שכתוב בחוק, או ב-1.7%, כמו שהיה השנה.

סילבן שלום: נתניהו הכניס 1% ועכשיו הם תיקנו את זה ל-1.7%.

סילבן שלום: גם בתקופתי זה היה 1.7%.

סילבן שלום: מה הם יגידו עכשיו?

סילבן שלום: כמובן שאם ניתן להגדיל את זה רק באיקס מיליארדים, ברגע שהעלות שלו היא מיליארד, צריך להוריד את זה מחינוך או מבריאות או מדברים אחרים ולכן אתם תחליטו אם אתם רוצים עכשיו להוריד את זה.

סילבן שלום: אין שום קשר, זה כמו לדבר על חלל עם חקלאות.

סילבן שלום: לכן, העניין הזה כמובן יעלה, כי עכשיו הם יגידו שבגלל שרוצים להצטרף ל-OACD, חייבים לקבל - - - לדעתי, בראיה שלי, זה קשקוש מוחלט ואני אעמוד על זה שזה קשקוש מוחלט.

סמדר אלחנני: קודם יצטרכו לשנות את ההגדרה של הגירעון.

סילבן שלום: בדיוק.

סילבן שלום: ישנו קודם כל את ההגדרה של הגירעון לפי ה-OACD ואחרי זה נדבר.

סילבן שלום: בסיכומו של דבר, ההצעה הזאת באה לתת מענה ללמעלה מ-50% מציבור השכירים במדינת ישראל, שלא משלמים מיסים ולחלק מהעצמאים שלא משלמים מיסים.

סילבן שלום: זה נותן מענה לחלק גדול מהאוכלוסייה.

סילבן שלום: אנחנו החלטנו שזה יהיה רק לנשואים או אם חד הורית או אב חד הורי.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מגביל את זה רק למשפחות עם ילדים?

סילבן שלום: לא.

סילבן שלום: אנחנו אומרים שיש רבים שתורמים למדינה בכל המובנים והם מתחתנים בגיל מסוים ולא מביאים ילדים מייד.

סילבן שלום: דרך אגב, כשהחוק עבר בקריאות הקודמות שלו, נשמעה טענה צודקת' למה זה לא כולל את הרווקים, כי היום הגיל הממוצע של הרווקים גדל והולך.

סילבן שלום: אם היינו מחילים את זה גם על רווקים, הדבר היה מביא לצמצום משמעותי של אותה הטבה לאלה שהם כבר נשואים או שכבר יש להם ילדים כי זה הכל משחק סכום אפס.

סילבן שלום: אם אתה נותן אותו גם לרווקים, זה יגרום לצמצום ההטבה לאחרים.

סילבן שלום: לכן, למרות שאולי זה לא צודק לא לתת את זה לרווקים, זה היה הכיוון.

סילבן שלום: אני חושב שההצעה הזאת מטפלת בעוני באופן ישיר, היא מסייעת בצורה ישירה למשפחות.

סילבן שלום: היא נותנת את זה ישירות לחשבון הבנק.

סילבן שלום: כי כל אחד שמשתכר בין שכר מינימום עד 5,000 שקל, יקבל מהמעסיק 30% מגובה ההפרש.

סילבן שלום: מבחן ההכנסה הוא הקריטריון היחיד.

סילבן שלום: זה מעודד, כמובן, יציאה לשוק העבודה.

ראובן ריבלין: איך זה יכול להיות שלפי ההצעה שלהם זה מיליארד שקל ולפי ההצעה שלך זה 1.1 מיליארד.

ראובן ריבלין: האם ההפרש הוא רק מאה מיליון או שאתה מפחית?

סילבן שלום: אצלם זה מתחיל מ-3,000 שקל ואני בכלל לא יודע איך אפשר להתחיל מ-3,000 שקל.

סילבן שלום: אצלנו יש גם חלקיות משרה.

סילבן שלום: דרך אגב, אתמול אמרתם שזה לא מופיע אצלי בחוק, אבל אצלי זה כן מופיע.

סילבן שלום: יש, למשל, אימהות שהילדים שלהן יוצאים מבית הספר בשעה 13:00 והן נאלצות לחזור הביתה.

רביב סובל: אמרנו שזה מופיע אבל זה בלתי ניתן לביצוע.

יעקב ליצמן: רביב, לא כל דבר שאתם לא מסכימים לו הוא בלתי ניתן לביצוע.

יאיר רבינוביץ: למען ההגינות אני חוזר ואומר שעמדתי בראש הוועדה שניסחה את ההצעה של סילבן.

יאיר רבינוביץ: לכאורה, עומדות בפני הוועדה שתי הצעות חוק.

יאיר רבינוביץ: סליחה על הבוטות אבל בעצם עומדת הצעת חוק אחת של סילבן שלום וספין ממשלתי שלא ניתן לביצוע וליישום.

יאיר רבינוביץ: אני חושב שהאוצר מבן את זה יפה מאוד.

יאיר רבינוביץ: אי אפשר לבצע את ההצעה הזאת.

יאיר רבינוביץ: זה יעבור טוב, זה יקבל כותרות טובות בעיתונות.

יאיר רבינוביץ: בשנה, שנתיים, שלושה ארבע הקרובות, אני לא רואה איך מבצעים את זה ואני אסביר למה.

יאיר רבינוביץ: הצעת החוק הממשלתית אומרת שב-2008 יתנו לבעלי ההכנסות הנמוכות מענק על בסיס נתונים שיש לאוצר להכנסות 2007.

יאיר רבינוביץ: ב-2008 אין לאוצר נתונים לגבי הכנסות השכירים ב-2007.

יאיר רבינוביץ: אם יש, הם חלקיים, לא מדויקים, שגויים במידה רבה מאוד.

יאיר רבינוביץ: אני אומר לכם, לא השתנו דברים ואני מוכן להעמיד את זה למבחן.

יאיר רבינוביץ: זה בדיוק כך, אין נתונים.

יאיר רבינוביץ: המעסיקים מדווחים לאוצר בטופס 126, אלה שלא מדווחים בכלי אלקטרוני, נמצאים בפיגור רב.

יאיר רבינוביץ: אני מדבר מניסיון, עבדתי גם כנציב מס הכנסה וגם בצד של המייצגים.

יאיר רבינוביץ: כמות השגויים היא בלתי נסבלת ובאופן מעשי אומרים שאנחנו ניתן את המענק על פי מידע שיש לנו, שכולל את כל המעסיקים של בעל ההכנסה הנמוכה.

יאיר רבינוביץ: מאיפה יש להם את זה?

יאיר רבינוביץ: זה מדע בדיוני.

ראובן ריבלין: החישוב יהיה שנתי או חודשי?

יאיר רבינוביץ: אצלנו אתה מקבל את זה על בסיס חודשי בחישוב שנתי.

יאיר רבינוביץ: אני רק רוצה להסביר שהמעסיקים כולם, כולל נגרים, צריכים להבין חוק.

יאיר רבינוביץ: בחוק כתוב כך: "למי שהכנסתו החודשית משכר עבודה יותר ממחצית שכר מינימום ועד 3,000 שקלים חדשים.

יאיר רבינוביץ: סכום שהתקבל מהחלפת שיעור ההטבה על הכנסתו משכר העבודה שמעבר למחצית שכר המינימום, בתוספת 80 שקלים".

יאיר רבינוביץ: תיקח כל סעיף שתרצה, האם מישהו יכול להבין את העברית?

סטס מיסז'ניקוב: התכנסנו לדון בשתי הצעות החוק ולא לנסות לסגור חשבונות.

סטס מיסז'ניקוב: אני גם מבקש לא להיכנס לדיונים פרטניים אלא להתמקד בהצעת החוק.

סילבן שלום: לפי ההצעה שהם כתבו, אנחנו מדברים על מנגנון הכי פשוט שיש.

סילבן שלום: כל מעסיק מעביר ניכויים למס הכנסה מידי חודש.

סילבן שלום: כאשר הוא יעביר את הניכויים, הוא יעביר אותם פחות הזיכויים.

סילבן שלום: מה זה הזיכויים?

סילבן שלום: כל העובדים אצלו, שמקבלים בין 3,500 שקל ל-5,000 שקל, יקבלו זיכוי בגובה 30% מההפרש הזה.

סילבן שלום: אם מקבלים 4,000 שקל ההפרש עד 5,000 הוא 1,000 שקל ולכן הם יקבלו 300 שקל.

סילבן שלום: ניכויים פחות זיכויים, זה מה שיעבור מידי חודש.

סילבן שלום: הכי פשוט, הכי קל להפעלה, ולכן זה דבר שהוא כל כך ישים והגיוני.

סילבן שלום: הם מדברים על שליחת שיקים הביתה.

רביב סובל: מה תעשה נגריה שיש לה 3 עובדים בשכר מינימום?

ראובן ריבלין: הם באים עם הצעה לא שלמה.

יאיר רבינוביץ: אנחנו מדברים על מס הכנסה שלילי, על ההפרש ההכנסה בין הכנסת המינימום ל-5,000 שקל.

יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, הפער בין ההכנסה בפועל, ולא פחות מהכנסת המינימום, עד 5,000 שקל, מזה 30%.

יאיר רבינוביץ: בהצעת האוצר כתוב 3,000 שקל.

יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, מעסיק ועובד, שעובדים בניגוד לחוקי המדינה, ומשלמים לעובד פחות משכר המינימום, המדינה משתפת איתם פעולה ונותנת להם מס הכנסה שלילי.

רביב סובל: אולי הוא עובד בחצי משרה?

יאיר רבינוביץ: תכף נדבר על חצי משרה.

יאיר רבינוביץ: גם כשהוא עובד במשרה מלאה והוא מקבל 3,000 שקל, המדינה משתפת פעולה ונותנת מענק על עבירה על חוקי העבודה של מדינת ישראל.

יאיר רבינוביץ: בחוק של עידוד ויסות מניות הבנקים לא נתקלתי עד היום בשום שיתוף פעולה בין המדינה לבין מעסיקים ועובדים בעבריינות על חוקי המדינה.

יאיר רבינוביץ: אנחנו מתייחסים גם לעובד במשרה חלקית.

יאיר רבינוביץ: אנחנו נצמדים לחוק שכר מינימום ואנחנו אומרים שכר המינימום לפי חלקיות המשרה, כפי שמוגדר שם.

יאיר רבינוביץ: אנחנו לא ממציאים את הגלגל מחדש.

יאיר רבינוביץ: בחוק שכר מינימום מוגדר חצי משרה, רבע משרה וכן הלאה.

יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, נותנים פיתרון מלא לחלקיות משרה, נותנים פיתרון מלא למשרה מלאה, בלי לעבור על החוק.

יאיר רבינוביץ: בלי שהמדינה בעצמה שותפה לעבריינות על החוק.

יאיר רבינוביץ: אנחנו יודעים שלמדינה אין את האינפורמציה שהיא אומרת שיש לה.

יאיר רבינוביץ: לעומת זאת, המעסיקים רגילים ויודעים.

יאיר רבינוביץ: יש לנו שיטת ניכויים במקור מהמשוכללות בעולם, אם לא המשוכללת ביותר בעולם.

יאיר רבינוביץ: להזכיר לכם את הדיונים שהיו פה ברפורמה על מיסוי שוק ההון.

יאיר רבינוביץ: הויכוחים שהיו פה על ניכויים במקור של מס במקור על ידי הבנקים או לא.

יאיר רבינוביץ: הבנקים רצו לטרפד את זה סופית אמרו שמסכימים למיסוי הבורסה אבל לא דרך ניכוי במקור.

יאיר רבינוביץ: ועדת הכספים לא נתנה לזה יד ואמרה שהכל יהיה דרך ניכוי במקור.

סילבן שלום: אמרתי להם שכל מנכ"ל שלא יכול לעשות את זה, שיכתוב לי מכתב התפטרות.

סילבן שלום: באותו רגע זה היה אפשרי.

יאיר רבינוביץ: אבל זה היה ברגע, זה לא לקח זמן.

יאיר רבינוביץ: נתן להם חלופה עד סוף השנה וכל הבנקים עברו.

יאיר רבינוביץ: מפחידים אותנו שהמעסיק והעובד יעשו קנוניה.

יאיר רבינוביץ: רבותי, פה מדברים על כסף קטן יחסית.

יאיר רבינוביץ: הרי במס הכנסה חיובי, האפשרויות לקנוניה גדולות פי כמה.

יאיר רבינוביץ: שיטת האכיפה של מס הכנסה היא כזאת שמונעת ככל האפשר, או יוצרת הרתעה כדי שלא יהיו קנוניות.

יאיר רבינוביץ: אבל קנוניה דרך המעסיק, הצעד של הניכוי במקור החיובי הוא כר הרבה יותר נרחב מאשר מס הכנסה שלילי לבעלי הכנסות בסכומים שהם יחסית זניחים.

יאיר רבינוביץ: השיטה להפעלה אצלנו היא מהיום להיום.

יאיר רבינוביץ: עובר החוק, מהיום להיום זה מוכן.

יאיר רבינוביץ: כמו שהתוכנות יודעות לעשות מס הכנסה חיובי, הם עושים אותו דבר במינוס.

יאיר רבינוביץ: המעסיק מקזז את החובה מול הזכות.

יאיר רבינוביץ: אז יש כמה מעסיקים שכולם אצלו בשכר מינימום.

יאיר רבינוביץ: אז מעסיק כזה יבוא לאוצר ידרוש שבמקום שיבואו כל העובדים שלו בשכר מינימום לפקיד השומה, יבוא מעסיק אחד, ויקבל את הכסף שלו.

יאיר רבינוביץ: כשהייתי נציב היה לי סיוט מזה שהיו אומרים לי להביא את כל הזקנים והמסכנים למס הכנסה, חובת דיווח כללית.

יאיר רבינוביץ: כמה דיונים היו פה בנושא הזה.

יאיר רבינוביץ: זה הדיר שינה מעיני.

יאיר רבינוביץ: הצעת החוק הממשלתית היא לא מיליארד, היא הרבה מעבר לזה.

יאיר רבינוביץ: אם תגררו 400,000 בעלי הכנסות נמוכות לפקידי השומה, יצטרכו לטפל בהם.

יאיר רבינוביץ: מי יגבה את המיסים?

יאיר רבינוביץ: העלות העקיפה תהיה פי כמה מהעלות הישירה.

יאיר רבינוביץ: אנחנו מציעים הצעת חוק שלא יוצרת חיכוך חדש בין האוכלוסייה המסכנה, הרי בסך הכל אנחנו מדברים על האוכלוסייה הכי חלשה מבחינה כלכלית.

יאיר רבינוביץ: אותם אנחנו הולכים להביא למס הכנסה.

יאיר רבינוביץ: אין להם ידע, חלקם אולי לא יודעים לקרוא.

יאיר רבינוביץ: אם הם צריכים לבוא למס הכנסה הם יפסידו יום עבודה.

יאיר רבינוביץ: ביום הראשון הם לא יבואו עם המסמכים הדרושים ואז הם ייאלצו לבוא שוב.

יאיר רבינוביץ: בסופו של דבר כל ההטבה תלך על מילוי הטפסים.

יאיר רבינוביץ: אנחנו מציעים שיטה שעובדת.

יאיר רבינוביץ: שיטה שמבוססת על בסיס ניכויים במקור דרך המעבידים.

יאיר רבינוביץ: שיטה שהאוצר יודע להתמודד מולה, יודע לפקח עליה, יודע להפעיל את ההרתעה לגביה וזאת שיטה מהיום להיום, בניגוד לשיטה של האוצר.

יאיר רבינוביץ: הם אומרים שב-2008 יתחילו לשלם, לדעתי, אין שום סיכוי גם ב-2010.

יאיר רבינוביץ: הצעת האוצר אומרת כך: אתה אדם שמרוויח מעט מאוד ואין לך ממה לחיות ואתה צריך בשוטף.

יאיר רבינוביץ: מתי נשלם לך?

יאיר רבינוביץ: בשנה הבאה, לא בשוטף.

יאיר רבינוביץ: אתה תבוא אלינו בשנה הבאה, תביא טפסים.

יאיר רבינוביץ: הבן אדם צריך לחיות היום לא בשנה הבאה.

יאיר רבינוביץ: בשנה הבאה יתנו לו על בסיס של שנה קודמת.

יאיר רבינוביץ: אולי בינתיים השתנה מצבו או לרעה או לטובה?

יאיר רבינוביץ: למה לשלם במקום שהשתנה לטובה.

יאיר רבינוביץ: למה לא לשלם במקום שהשתנה לרעה.

יאיר רבינוביץ: ההצעה של סילבן היא הצעה ניטראלית לחלוטין.

יאיר רבינוביץ: החודש לא הרווחת, החודש אתה מקבל.

ראובן ריבלין: אם בן אדם מרוויח במשך השנה יותר, אפשר לחזור אליו.

יאיר רבינוביץ: בוודאי שאפשר לחזור אליו, כמו במס החיובי.

יאיר רבינוביץ: זה עובד אותו דבר במס החיוני.

סטס מיסז'ניקוב: כל סוחר עושה תיאומי מס בסוף שנה, ואם לקחו לו יותר אז מחזירים לו.

סטס מיסז'ניקוב: אתם, הרי, מחזירים בשנה הבאה.

סטס מיסז'ניקוב: אם אני עבדתי בשנת 2007, אתם עושים לי תיאומי מס בסוף או בתחילת 2008 ואז מחזירים לי ב-2008 את ההחזרים המגיעים לי או שלוקחים ממני.

יאיר רבינוביץ: הרוב המכריע של הציבור עובד במקום עבודה אחד.

יאיר רבינוביץ: ברגע שהוא עובד אצל מעסיק אחד הוא לא צריך תיאומי מס והמעסיק עושה לו את כל העבודה.

יאיר רבינוביץ: כמו שהוא עושה לו את כל העבודה בצד של המס החיובי, יעשה לו את העבודה בצד של המס השלילי.

סטס מיסז'ניקוב: אני אחדד את השאלה שלי, כי זה פוליטי.

סטס מיסז'ניקוב: יש חברות שעוסקות בתיאומי מס לשכירים ואם מסתבר שהם צודקים, מס הכנסה מחזיר ומתחשבן עם אותו עובד, ללא קשר אם בשנה שעליה אתה מתחשבן איתי הפכתי להיות מיליונר.

סטס מיסז'ניקוב: לכן מה שאמרת עכשיו לא מסתדר לי.

יאיר רבינוביץ: אם מגיע לך החזר מס ובטעות ניכו לך יותר מידי, אתה תקבל החזר.

יאיר רבינוביץ: אני היום מרוויח 3,500 שקל לחודש.

יאיר רבינוביץ: עם 3,500 קשה לחיות.

יאיר רבינוביץ: המטרה לתת לי החודש קצת תוספת.

יאיר רבינוביץ: מה אומר האוצר?

סילבן שלום: סליחה, אם בשנה הבאה אני מקבל 7,000 זה כבר לא רלוונטי כי כבר קיבלתי בזמן שהייתי צריך.

סטס מיסז'ניקוב: הוא הוסיף משהו אחר.

סטס מיסז'ניקוב: אולי בשנה הבאה הפכתי לכל כך עשיר שאני לא צריך לקבל.

סילבן שלום: לא, מה פתאום.

סילבן שלום: אנחנו מקבלים את זה שוטף בחודש המתאים.

יאיר רבינוביץ: כשהאוצר צריך להחזיר שקל עושה בדיקות מפה עד הודעה חדשה.

יאיר רבינוביץ: כאשר האוצר מקבל פחות 100 מיליון שקל, הוא בודק פחות.

יאיר רבינוביץ: אותו דבר פה.

יאיר רבינוביץ: אנחנו מדברים בסך הכל בסכומים קטנים יחסית.

יאיר רבינוביץ: על הסכומים הקטנים יחסית, רוצה מס הכנסה להביא את כל הציבור אליו למשרדים, להשבית את הגביה כי אולי מישהו מסדר אותו.

יאיר רבינוביץ: הסידור הגדול הוא בצד ההפוך.

יאיר רבינוביץ: שם תופסים את הרמאויות, שם תופסים את העבריינות, שם מס הכנסה צריך להפעיל את ההרתעה ולגרום לכך שהציבור ישלם.

יאיר רבינוביץ: לכן אני חושב שעומדת לנו הצעה אחת, ההצעה של סילבן שלום, שהיא הצעה ליישום מיידי.

יאיר רבינוביץ: הצעה שאין לה כמעט עלות תקציבית.

יאיר רבינוביץ: אין בדרך מתווכים שצריכים לשלם להם כסף.

יאיר רבינוביץ: ניתן להפעלה מיידית ובזמן אמת.

סילבן שלום: מי שכתב את זה אלה היועצים המשפטיים של הרשות בעבר, אם זה אודי ברזילי ואם זה טלי ברזילי, שהיתה גם נציבה, יחד עם יאיר שפיקח על הכל מלמעלה ובעצם היה הרוח החיה בכל המהלך.

סילבן שלום: דבר שני, שלא הוזכר בטעות, ההצעה שלנו כוללת גם עצמאים וההצעה של המדינה לא כוללת עצמאים.

יעקב ליצמן: אני חושב שכדאי שתונח בפנינו, לקראת הדיון הבא, טבלת השוואה בין שתי ההצעות.

יעקב ליצמן: זה חשוב שנבין את שני החוקים.

יעקב ליצמן: זה יקל גם על חברי הכנסת שיהיו בדיון.

יעקב ליצמן: שנית, אני מפחד שהממשלה תגיד שאם אני דורש קצבאות ילדים, וזה לא סוד שאני דורש, היא תגיד שהיא כבר אישרה את המס השלילי.

יעקב ליצמן: זה החשש הגדול שלי.

יעקב ליצמן: אני חושש שבסופו של דבר, בעקבות שתי הצעות החוק יגידו: עזרנו לחלשים.

יעקב ליצמן: אבל מה?

יעקב ליצמן: אתם עזרתם רק לאלה שעובדים.

יעקב ליצמן: כידוע לכם, אני מייצג את אלה שלא עובדים, שהם כאילו בטלנים.

יעקב ליצמן: אבל הבטלנים האלה יושבים גם בוועדת כספים.

יעקב ליצמן: אבל אני באמת מפחד שהחוק הזה בא במקום קצבאות הילדים.

יעקב ליצמן: חיים אורון טוען כל הזמן שמביאים לנו דברים כדי להקטין את ההכנסות בכדי שלא יוכלו לטעון שיש כסף.

יעקב ליצמן: למשל, ניקח את תקציב 2008.

יעקב ליצמן: לפני שנה התחלנו ב-6 ו-7 מיליארד ועלינו ל-10 ו-12 מיליארד.

יעקב ליצמן: פתאום בסוף השנה התברר שיש כל כך הרבה כסף.

יעקב ליצמן: אם תהיה מלחמה זה סיפור אחר, אבל אחד הדברים הבסיסיים שהוועדה תצטרך לדון בהם זה תקרת האוצר הממשלתית, 1.7, 2.3, 2.8, עם ההתנתקות, בלי ההתנתקות.

ראובן ריבלין: ההתנתקות היא בחבילה.

יעקב ליצמן: לא, הם לא גמרו עם ההתנתקות לכן ברור לי שב-2008 אנחנו נשלם עוד הרבה כסף.

סמדר אלחנני: אבל זה לא נכנס לתקציב.

יעקב ליצמן: השאלה שלי היא יותר לממשלה מאשר לסילבן.

סילבן שלום: תמיד יגידו שזה על חשבון משהו אחר.

סילבן שלום: הם רוצים כבר רוצים ללכת לזה ולהגיד שזה לצד ההוצאה.

סילבן שלום: למה?

סילבן שלום: כדי שיגידו שאי אפשר להוציא יותר אלא אם לוקחים ממקום אחר.

סילבן שלום: זה כבר דבר שעל הבסיס - - -

יעקב ליצמן: זה לא נכון.

סילבן שלום: זה לא נכון וזה פשוט דבר מופרך, אבל הם יילחמו על הדבר הזה.

סילבן שלום: שנית, אני יודע שנשותיהם של בחורי הישיבה עובדות ברובן.

סילבן שלום: ברגע שזה יבוא דרך הנשים או דרך קצבת הילדים, מה זה משנה לך?

סילבן שלום: הרי בסופו של יום זאת תהיה הכנסה.

סילבן שלום: או שהם יקבלו את זה דרך המענק של מס שלילי לאישה או דרך קצבת הילדים.

סילבן שלום: נכון שזה לא תופס כאשר שני בני הזוג לא עובדים, אבל אי אפשר לתפוס את כולם.

סילבן שלום: פה, אצל רוב רובם של בחורי הישיבה, האישה עובדת.

סילבן שלום: אז מה זה משנה אם היא מקבלת את זה דרך ההכנסה שלה מכאן או משם?

יעקב ליצמן: על זה ביבי אמר: "יתנו, יקבלו".

סילבן שלום: עוד דבר, לגבי העניין של ההכנסה.

סילבן שלום: ראשית, הגירעון הוא אחוז מהתוצר ולא אחוז מההכנסה, אבל יש לזה כמובן השפעה.

יעקב ליצמן: על מס הכנסה?

סילבן שלום: לא, הורידו את מיסי הקניה וכל הדברים האלה.

סילבן שלום: אבל, העניין הוא מעבר לזה.

סילבן שלום: המטרה היא, בסופו של דבר, להגיע לרף הוצאה מסוים.

סילבן שלום: אני לא יודע מה תקציב 2008, אבל איך שאני מכיר את העניין, יבואו עם הצעת קיצוץ בין 5 ל-10 מיליארד כדי שבסופו של דבר זה יענה על ה-1.7 גידול בהוצאה.

סילבן שלום: אין בזה ספק.

סילבן שלום: אני חושב שלצד ההוצאה יש משמעות כי הוצאה זה דבר פרמננטי שקשה מאוד אחרי זה להוריד אותו.

סילבן שלום: הכנסה זה דבר שמשתנה, פעם אחת יש צמיחה ופעם אחת יש משבר עולמי, יש מלחמה, יש דברים אחרים.

סילבן שלום: צד ההוצאה זה דבר שמאוד קשה להוריד אותו.

סילבן שלום: אבל אני חושב שבעניין הזה, בחוק הזה, דווקא קבוצת ההתייחסות שלך היא הראשונה שתיהנה מזה.

סילבן שלום: אתה אומר או זה או זה אבל לפעמים אין או זה או זה, או שתיקח את זה או שלא יהיה כלום.

סילבן שלום: בסופו של יום, זה המהלך הנכון.

רביב סובל: אני חושב שהאמירה שהצעת החוק הממשלתית נעשתה בחופזה, ולעומת זאת הצעת החוק הפרטית היא דבר דבור על אופניו, היתה הערה שלא במקומה.

רביב סובל: אני אסביר כמה נקודות ואז ההתרשמות של חברי הכנסת ושל הנוכחים תהיה הפוכה.

רביב סובל: מנסים להסביר לנו שפה מדובר בתהליך פשוט לעומת הצעת החוק הממשלתית שהיא מסובכת.

רביב סובל: גם בהצעת החוק הפרטית, המעסיק אמור לבדוק שבאותו חודש ההכנסה של היחיד, בן זוגו וילדיו, לא עלתה על כפל תקרה וכדומה.

רביב סובל: מאיפה הוא יידע את כל הדברים האלה?

רביב סובל: הוא בכלל יודע לבקר כמה מרוויחים הילדים של אותו עובד וכמה הם מרוויחים?

רביב סובל: האם יש לו דירה?

רביב סובל: כמה היא שווה?

רביב סובל: מצפים שהמעסיק יבדוק את כל הדברים האלה.

רביב סובל: המעביד גם אמור לדעת מי מרוויח יותר, העובד או בן זוגו, באיזה חודש ולמי לשלם.

רביב סובל: אם יש שני בני זוג המעבידים צריכים להתקשר אחד עם השני ולתאם ביניהם מי הפעם ינכה.

רביב סובל: אחר כך, כמובן, יש סוגיה מאוד כאובה, מה קורה עם מישהו שעובד בחצי משרה?

רביב סובל: יש פה אמירה מאוד פשוטה, שהמנהל יקבע כללים.

רביב סובל: אם המנהל היה יודע לקבוע כללים מה לעשות עם חצי משרה, בשמחה היינו מכניסים את זה.

רביב סובל: אם מנהל רשות המיסים היה יודע להתמודד עם מה עושים עם חצי משרה, רבע משרה וכדומה, תאמין לי שבשמחה היינו מכניסים את זה להצעת החוק הממשלתית.

רביב סובל: מכיוון שזה לא אפשרי, כמובן שנאלצנו להוריד את ההתייחסות לגבי היקפי המשרה ולהתמקד גם בהכנסות שהן מתחת לסכום המינימום.

רביב סובל: צריך לזכור שהממשלה הקדישה עוד משאבים להגברת האכיפה של חוקי העבודה.

רביב סובל: ההנחה היתה שאנחנו מתייחסים לסכומים שהם מתחת לסכום המינימום.

רביב סובל: הכוונה היא כמובן לאנשים שעובדים בפחות ממשרה מלאה.

רביב סובל: עוד נקודה לאבחנה בין שתי השיטות.

רביב סובל: באנגליה, שהיא המקום היחיד בעולם שבו הלכו לשנה אחת לשיטה של תשלום דרך המעסיקים, הם חזרו מזה אחרי שנה אחת כי הם ראו בצורה ברורה שכל ההטבה זלגה לתוך הכיסים של המעסיקים.

רביב סובל: ההצעה הזאת היא בעצם הצעה לסבסוד המעסיקים.

רביב סובל: לתת כסף למעסיקים גם לטווח הקצר ובוודאי לטווח הארוך.

רביב סובל: ההתאמה של שוק העבודה תהיה מהירה יחסית ותוך כמה שנים לא יישאר זכר להטבה הזאת ולא יהיה שום תמריץ ופשוט המעסיקים, כנגד זה, יפחיתו הטבות שכר שהם היו אמורים לתת ממילא.

רביב סובל: לכן הצעת החוק הממשלתית לוקחת את הדברים בפרספקטיבה של שנה ונותנת את הכסף בתשלום רבעוני.

רביב סובל: היה על זה ויכוחים רבים.

רביב סובל: בארצות הברית נותנים את זה במענק שנתי, בדיוק על מנת למנוע את ההשפעה של זה על שוק העבודה ולצמצם אותו עד כמה שניתן.

רביב סובל: אנחנו רצינו לאזן בין ההשפעה על שוק העבודה לבין זה שגורמים חדשים יוכלו להשתמש בזה לצרכי הכנסה ולכן קבענו שזה יהיה רבעוני.

רביב סובל: אבל, בהחלט, בכוונה לא עשינו את זה חודשי, על מנת למנוע מהסכום הזה להיכנס לחשבונות השוטפים של האדם ולהפוך את זה כחלק מההכנסה השוטפת שלו, דבר שבסופו של יום, יביא לכך שההטבה הזאת תגלגל מהמעסיקים, כי תוך כמה שנים הם היו מורידים את זה ומעלימים בעצם את ההטבה.

רביב סובל: צריך לזכור שהצעת החוק הממשלתית לא נעשתה בחופזה.

רביב סובל: הממשלה עובדת על זה כמעט שנתיים בצוות משותף עם בנק ישראל, עם הביטוח הלאומי.

רביב סובל: לכן זה לא במקום לומר שעשינו אותה בחופזה.

סטס מיסז'ניקוב: לפני שאני נותן זכות דיבור למשלחות אני רוצה לומר ששמענו טיעונים לכאן או לכאן.

סטס מיסז'ניקוב: יכול להיות שחברי הוועדה יחליטו שלשתי ההצעות אין מקום והוועדה תביא משהו אחר.

זאב אלקין: זה תלוי בלוח הזמנים.

אברהם בירנבוים: אדוני היושב ראש.

אברהם בירנבוים: ארגוני הסוחרים בישראל מציעים לוועדה הנכבדה לקבל תחילה 3 החלטות עקרוניות.

אברהם בירנבוים: ראשית, האם היא רוצה ליצור שני סוגים של אוכלוסיה, שכירים וסוחרים?

אברהם בירנבוים: שכירים שזכאים לקבל מס הכנסה שלילי וסוחרים שאינם זכאים לקבל מס הכנסה שלילי.

אברהם בירנבוים: שנית, האם היא רוצה להעניש, עונש של מאסר שנה, אזרחים שאינם יודעים להפעיל מחשב.

אברהם בירנבוים: כאשר התחלתי ללמוד באוניברסיטה העברית, היה שם רק מחשב אחד בחוג למתמטיקה בגודל של חדר עם יכולת של 10% של פי.סי.

אברהם בירנבוים: דהיום.

אברהם בירנבוים: ישנן אוכלוסיות שלמות שלא למדו להפעיל מחשב.

אברהם בירנבוים: ישנם רבבות עצמאים, שחוסכים מידי שנה אלפי שקלים על מנהלי חשבונות ויועצי מס למיניהם, ומנהלים בעצמם את חשבונותיהם ומדווחים מידי חודש בחודשו לשלטונות המס.

אברהם בירנבוים: האם להעניש אותם על זה שהם אינם יודעים כיצד לדווח דיווח מכוון ולהטיל עליהם עונש מאסר של שנה?

אברהם בירנבוים: שלישית, האם ראוי להפלות בין משוחררי צה"ל, בני 21, סטודנטים, רווקים, שתרמו 3 שנים למדינה וטרם עבדו וטרם הקימו משפחה והם רוצים להתפרנס ובדרך כלל הכנסתם נמוכה בשלב הזה, לבין אנשים שבמקום לשרת בצבא התחתנו, ילדו ילדים ויהיו זכאים לקבל מס הכנסה שלילי?

שוש שחם: קראנו את הצעת החוק של חבר הכנסת סילבן שלום וכל הכבוד למי שהכין את הצעת החוק האת.

שוש שחם: אבל יש לנו שתי הערות.

שוש שחם: הערה ראשונה היא לגבי הצעת החוק הממשלתית.

שוש שחם: יש בה דבר שהוא בולט בצורה בלתי רגילה - האפליה לרעה של כאלה שההכנסה שלהם היא לפי סעיף 2.1 לפקודת מס הכנסה כי ההצעה הממשלתית מתייחסת רק להכנסה לפי סעיף 2.2 לפקודת הכנסה, כלומר לעובדים שכירים ומתעלמת לחלוטין ממי שהוא עובד שכיר אצל עצמו.

שוש שחם: סעיף 2.1 מדבר על הכנסה של עצמאי מעסק או ממשלח יד וסעיף 2.2 לפקודת מס הכנסה מדבר על הכנסת עבודה של שכירים.

שוש שחם: בהצעה הממשלתית מתייחסים, משום מה, לעבודה, אבל רק לעבודה של מי שעובד כשכיר ומתעלמים מאותו עובד שהוא עובד עצמאי.

שוש שחם: אני כבר צופה שיש כאן אפליה לרעה לפי חוק יסוד כבוד האדם וחירותו.

שוש שחם: מבחינה משפטית חייבים לשים על זה את הזרקור ולהעיר שזה לא יעבור מבחינה משפטית.

שוש שחם: במקרה הזה זה נראה כאפליה לרעה של עצמאים.

שוש שחם: לגבי הדיווח.

שוש שחם: לא יכול להיות מצב שיהיה חוסר דיווח על ידי מקבל המענק או מס ההכנסה השלילי, בעצמו.

שוש שחם: אין לזה מענה בשתי ההצעות.

שוש שחם: מי שחותם על ההצהרה כלפי מס הכנסה חייב להיות אותו אדם עצמו שמקבל את מס ההכנסה השלילי.

שוש שחם: בנקודה הזאת, לטעמנו, חייבים לתקן את הצעות החוק כדי שלא ייווצר מצב שהאדם בעצמו שמקבל את זה הוא עצמו צריך להיות אחראי לכל ההצהרות.

שוש שחם: לא המעביד, ולא אף אדם אחר, אלא הוא בעצמו כדי שאם ההצהרה הזאת אינה נכונה אז האחריות היא עליו.

שוש שחם: זה אל"ף בי"ת לאחריות פלילית ואזרחים, שאותו אדם הוא שצריך לחתום ולהיות אחראי.

יהודה טלמון: העמדה העקרונית של לשכת התאום שהיא תומכת בהחלת מס הכנסה שלילי.

יהודה טלמון: אנחנו סבורים שהצעת החוק, שהוגשה על ידי חבר הכנסת שלום, שנתמכת בחתימות של למעלה מ-90 חברי כנסת, היא ההצעה הראויה והנכונה.

יהודה טלמון: אנחנו חושבים שאין מקום לדחיות ושאת מס הכנסה השלילי יש להחיל כבר בשנת 2007 כדי שהאוכלוסייה הזכאית לה תיהנה בזה באופן מיידי.

יהודה טלמון: לפי ההצעה הממשלתית, אנחנו בכל לא בטוחים שב-2010 מישהו יזכה לראות איזשהו מענק.

יהודה טלמון: אנחנו מוחים, ופה אני מביע את עמדת לשכת התאום, על המדיניות המסורתית על הוצאת העצמאים מחוץ לגדר.

יהודה טלמון: אנחנו הצטיידנו בחוות דעת משפטית בת 15 עמודים.

יהודה טלמון: אני לא רוצה לייגע אתכם, אבל השורה התחתונה שלה היא שאי החלת הצעת החוק על העצמאיים, זה לא חוקתי, לא מידתי, וזה לא יעבור בשום מבחן של בג"צ.

יהודה טלמון: אנחנו נבקש להתייחס לעוד כמה נושאים.

יהודה טלמון: לשכת התאום מבקשת להחריג את נושא שעות נוספות, תוספת משמרות והחזר הוצאות נסיעה, לצורך קביעת הזכאות וגובה המענק.

יהודה טלמון: אם זה לא יוחרג, זה יגרום לצמצום המוטיבציה לעבוד שעות נוספות.

יהודה טלמון: אנחנו חושבים שהצעתו של חבר הכנסת סילבן שלום עומדת כמקשה אחת כדנה בנושא מס הכנסה שלילי ולא בסלט פירות של מין אינו במינו, להחיל אותו יחד עם שווי שימוש ברכב, פנסיה, ואכיפת חוקי עבודה.

יהודה שגב: אני רוצה להזכיר ששר האוצר הקודם סיכם עם לשכת התאום של הארגונים הכלכליים שכל הרפורמה, ובין היתר גם הסוגיה הזאת תבוא לדיון משותף בין ההסתדרות, המעסיקים ומשרד האוצר.

יהודה שגב: לצערנו הרב השחתנו הרבה מאוד שעות, הרבה מאוד דיונים ואפילו אות ופסיק וגם טעויות כתיב שנכתבו בהצעה הזאת לא תוקנו לקראת הגשתה לוועדת הכספים.

יהודה שגב: אנחנו חושבים שדיון משותף בעניין הזה בין האוצר, בין ההצעה של סילבן, לבין המעסיקים וההסתדרות, יכולים לקדם מאוד את העניין.

יהודה שגב: אם האוצר ימשיך בסירובו, אנחנו בתמיכה מוחלטת בהצעתו של סילבן.

רועי קרת: לחלק של מס הכנסה שלילי היו לנו 3 הערות.

רועי קרת: אחת, היא נקודת הכניסה למערכת.

רועי קרת: נקודת הכניסה למערכת היא 1,725 שקל.

רועי קרת: זאת כניסה די גבוהה.

רועי קרת: זה התחיל מחצי שכר מינימום וועדת השרים לחקיקה הורידה את זה ל-45% משכר מינימום.

רועי קרת: מי שכתב את הצעת החוק בחר בשכר מינימום שיהיה בדצמבר, וזה יצא 1,700 שקל.

רועי קרת: יש הרבה מאוד עובדים במשק שמרוויחים את השכר הזה ועוד פחות ממנו והצעת החוק הזאת לא תעודד אותם.

רועי קרת: ישנם עשרות אלפי עובדים שהחוק הזה לא סופר אותם.

רועי קרת: אלה אנשים שעובדים, שלא מבחירה, בחצי משרה או בשכר נמוך שנופל משכר המינימום.

רועי קרת: הדבר הכי נכון היה להתחיל את הגרפים מאפס.

רועי קרת: זאת אומרת, שמשקל ההכנסה הראשון תהיה זכאות.

רועי קרת: אנחנו ביקשנו שהחוק יחול על רבע שכר המינימום, בערך 900 שקל, שכן יש עשרות אלפי אנשים שזה מה שהם מרוויחים.

רועי קרת: אני מדבר על ההצעה הממשלתית.

רועי קרת: את כל הדברים הללו הערנו גם בוועדת שרים לענייני חקיקה.

רועי קרת: ההערות מוכרות לנציגי האוצר.

רועי קרת: הערה שניה היתה לגבי האזורים.

רועי קרת: כפי שאתם יודעים, אזורי הניסוי של ויסקונסין הם יהיו אזורי הניסוי של מס ההכנסה השלילי.

רועי קרת: אי אפשר לדעת מה ישפיע.

רועי קרת: אם באמת רוצים לבדוק מה ויסקונסין עושה היום למקבלי הבטחת הכנסה ומקבלי שכר נמוך בישראל, אי אפשר לנהל במקביל שני ניסויים במקביל כי אף אחד לא יוכל לדעת מה השפיע על מה וכתוצאה ממה נגרם גידול או קיטון במקבלי הבטחת הכנסה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שעד שיוחלט בעניין מס ההכנסה השלילי, ויסקונסין כבר לא תהיה.

רועי קרת: אי אפשר לנהל שני ניסיונות במקביל באותו מקום כי אף אחד לא יוכל לדעת מה גרם למה.

זאב אלקין: זאת בהנחה שהממשלה רוצה לדעת מה התוצאות של ויסקונסין.

רועי קרת: ההערה השלישית שלי מתייחסת לשיפוע של היציאה.

רועי קרת: בהצעת החוק מופיע הגרף המראה איך ייראה מס ההכנסה השלילי.

רועי קרת: בדרך לנקודת היצירה יש גרף יורד שבעצם מסמל כמה אתה תקבל פחות מס הכנסה שלילי על כל שקל נוסף של הכנסת עבודה שתהיה לך.

רועי קרת: הגרף ביצירה הוא גרף תלול מידי.

רועי קרת: אם מדברים על הבטחת הכנסה ואימהות חד הוריות, ממילא סכום ההכנסה שלהם הולך ופוחת, נוצר מצב שבו על שקל עבודה 93 אגורות חוזרות בצורה כזאת או אחרת למדינה וזה לא מעודד חזרה לעבודה.

רועי קרת: אנחנו הצענו למתן קצת את השיפוע של הגרף ולרדת לאזור ה-80%.

רועי קרת: אם לוקחים 97 אגורות על כל שקל, אי אפשר לדבר על עידוד יצירה לעבודה בהקשר של ההצעה הזאת.

מיכאל דודמן: בהצעת החוק הממשלתית, ב-3 מקומות ישנם 3 דברים שונים אחד מהשני.

מיכאל דודמן: אני רוצה לשאול את האוצר למה התכוון המשורר.

מיכאל דודמן: במקום אחד כתוב: "היקף ההכנסה המזערי המזכה במס יעמוד על 1,725 שקלים".

מיכאל דודמן: מדובר על היקף ההכנסה.

מיכאל דודמן: בהצעת החוק עצמה כתוב שאם הכנסתו החודשית הממוצעת.

מיכאל דודמן: ..", השאלה על פני איזה תקופה, "עולה על 1,725 שקלים חדשים".

מיכאל דודמן: אם אנחנו ממשיכים לקרוא בדברי ההסבר, יש פה פסקה שאומרת: "הכנסת עבודה".

מיכאל דודמן: למי שלא מבין בכלכלה, מדובר פה על שלושה בסיסי חישוב שונים זה מזה.

מיכאל דודמן: מדובר על הכנסה כללית הממוצעת, על פני תקופה שלא מוגדרת או שמדובר פרופר על הכנסה מעבודה?

רביב סובל: מדובר בהכנסה רק מעבודה.

רביב סובל: אחר כך מדובר בממוצע שנתי בחודשים שהוא עבד.

מיכאל דודמן: אם כך התשובה היא שזה רק מעבודה.

מיכאל דודמן: אני ככלכלן נאלץ לשאול פה שאלה יש יותר חברתית.

מיכאל דודמן: הרי יש קבוצה לא קטנה של אנשים מוגבלים ונכים, שיש להם כל מיני ליקויים פיזיים והם מקבלים קצבאות נמוכות והם מתחת לסף העוני.

מיכאל דודמן: האנשים האלו יוצאים לעבודה ומסתפקים במשכורות של 600 או 900 שקל לחודש, למרות שהם עובדים במשרה מלאה.

מיכאל דודמן: זאת האוכלוסייה הכי חלשה שיש במדינה שלנו.

מיכאל דודמן: למה אנחנו הגבלנו ל-1,725 שקל?

רביב סובל: יש שכר מינימום מותאם.

רביב סובל: אדם שיש לו נכות או ליקוי אחר, יכול לגשת למשרד התמ"ת ולעבור פרוצדורה של אבחון ואז מוגדר מה שכר המינימום שלו.

רביב סובל: במידה ומישהו יעסיק אותו, מה שכר המינימום הפרטני שמתאים לכושר העבודה שלו.

רביב סובל: כמובן שבמידה ומישהו יעבור את הליך האבחון ויימצא שגם אם הוא יעבוד במשרה מלאה, כל מה שהוא מסוגל להשתכר זה רק 1,500 שקל, אז נקודת ההתחלה תרד בהתאמה.

סמדר אלחנני: אני מציעה לחברי הוועדה הצעה שהיא מיידית מאוד, פשוטה מאוד, בלי בירוקרטיה, בלי moral hazard"", שעדיין קיים גם בהצעה של סילבן וגם בהצעת הממשלה.

סמדר אלחנני: moral hazard זאת השפה הנקייה שבה אני משתמש לתכנונים שעושים.

סמדר אלחנני: ההצעה שלי כרוכה בעבודה של חצי שעה של ועדת הכספים.

סמדר אלחנני: גם חוברת הרקע שהכין האוצר, או היועץ הכלכלי לאוצר, האג'נדה החברתית, דיברה על זה שאי אפשר לעזור על ידי פטור ממיסים.

סמדר אלחנני: התעלמו לחלוטין מהעובדה שיש מס בריאות וביטוח לאומי.

סמדר אלחנני: מס בריאות וביטוח לאומי מתחילים לשלם מהשקל הראשון.

סמדר אלחנני: אלה גם הנכים, אנשים שפחות משכר המינימום ודומה.

סמדר אלחנני: כולם משלמים מהשקל הראשון 3.5% מס.

סמדר אלחנני: יכול שצריך לתת לאנשים יותר, אבל כשצריך לשקול בין יעילות ביצועית מיידית, בלי שום בירוקרטיה, עם קצת פחות.

סמדר אלחנני: בהכנסה של 4,522 שקלים לחודש יקבל תוספת נטו של 158 שקלים, בלי שום עלות למשק המדינה, בלי פיקוח.

סמדר אלחנני: פעם כשהייתי סטודנטית הייתי עוזרת מחקר במחקר המפורסם של הביטוח הלאומי על תוספת שכר נמוך.

סילבן שלום: סמדר, לביטוח לאומי תהיה פחות הכנסה ומישהו יצטרך לתת לו את הכסף הזה.

סילבן שלום: אם יחסר לקופות החולים, מישהו יצטרך לתת להם, זאת עלות ענקית.

סמדר אלחנני: המחקר של ביטוח לאומי הוכיח ש-60% מאלה שהיו זכאים לתוספת שכר נמוך לא קיבלו אותה ואלה שקיבלו, לא היו זכאים לתוספת שכר נמוך.

סמדר אלחנני: היכולת להתמודד עם טפסים, גם תיקחו את החברים שלכם מהעשירון העליון, גם הם לא יודעים להתמודד עם טפסים, רק שהם נותנים אותם לרואה חשבון שימלא להם.

סמדר אלחנני: אני אקח את הצעת החוק הממשלתית ואתן את שלושת העמודים הראשונים לקריאה לקהל שיושב פה ונראה אתכם מבינים את זה ואיך זה יתורגם אחר כך לטופס.

סמדר אלחנני: יש לי שתי הצעות: ההצעה הגדולה שלי זה לבטל בכלל את מס בריאות ולהטמיע אותו במס ההכנסה.

סמדר אלחנני: ההצעה המיידית היא לבטל את המדרגה הראשונה, את השיעור המופחת של מס בריאות, שזה 3.1% והמדרגה הראשונה בביטוח לאומי, 0.4%.

סמדר אלחנני: היתרונות של זה, שזה בחודש הבא נותן את התוספת נטו לאנשים שצריכים את זה, זה נותן רק כשאתה צריך, אין בירוקרטיה, אין תמריץ להימנע מעבודה נוספת.

סמדר אלחנני: להיפך, יש עידוד לעבודה נוספת.

סמדר אלחנני: לא צריך לפקח על זה, אין שרירותיות ואין את הנקודה הזאת שתוספת ההכנסה מפחיתה לך לגמרי את המענק.

סמדר אלחנני: יש תמיד שרירותיות בדברים האלה.

סמדר אלחנני: "moral hazard" קיים רק פה במקרים שהשכיר מסכם על נטו.

סמדר אלחנני: פה תהיה בעיה.

סמדר אלחנני: אין אפליה בין שכירים לעצמאים, שזאת נקודה חשובה.

סמדר אלחנני: לא צריך להקים מאגרי נתונים ולהצליב ביניהם.

סמדר אלחנני: החיסרון היחיד שאני כרגע מוצאת בזה, לפי הטיעון של האוצר, זה יינתן גם לשכירים ולעצמאים שאין להם ילדים.

סמדר אלחנני: כמה זה עולה?

סמדר אלחנני: אפשר להחליט כמה זה עולה כי אפשר לבטל את המדרגה הראשונה לכולם.

סמדר אלחנני: אבל אפשר לתקן את השיעורים בהחלקה מסוימת שאומרת שמי שבהכנסות יותר גבוהות לא ירגיש את ההבדל.

זאב אלקין: בכל מקרה זה יהיה בסעיף ההוצאות ולא בסעיף ההכנסות.

סמדר אלחנני: בכל המקרים זה בצד ההוצאות.

סטס מיסז'ניקוב: הישיבה הזאת היא יריית פתיחה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה על ההשתתפות הערה של המשלחות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נמשיך בשבועות הקרובים.

סטס מיסז'ניקוב: אני רק רוצה להבהיר שיש פה 3 הצעות.

סטס מיסז'ניקוב: הצעה של הממשלה, הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת סילבן שלום ויש הצעה אחרת לגמרי של סמדר.

סטס מיסז'ניקוב: זאת לא הצעת חוק אבל אמרתי שהוועדה יכולה להחליט ששתי ההצעות לא ראויות, או לא ראויות בעיתוי זה, או להחליט משהו אחר, או בכלל להוריד את זה מסדר היום.

סילבן שלום: זאת לא רק הצעה שלי, כל חברי הכנסת בכנסת הזאת חתמו עליה,.

סילבן שלום: נתחיל עם זה שזאת הצעת החוק הראשונה שאני מכיר אי פעם שחתמו עליה כל חברי הכנסת מלבד סגנים וסגני שרים שלא יכולים לחתום.

סילבן שלום: זה מקיר לקיר וזה משקף את רצון הציבור.

סילבן שלום: חבר הכנסת ליצמן הציב בדיוק את האלטרנטיבה שהיא פשוט זועקת.

סילבן שלום: זה או קצבאות ילדים או מס הכנסה שלילי.

סילבן שלום: אני חושב שהוא שם לנו מאה מול הפנים בצורה הברורה ביותר.

סילבן שלום: הרי מה הוא יודע?

סילבן שלום: שאם זה יקרה, לא יהיו קצבאות ילדים ולא יהיה צורך להביא את קצבאות הילדים ואז לא יהיה הישג למפלגת יהדות התורה.

סילבן שלום: חוץ מזה, שזה בדיוק אנטי עידוד העבודה ופה זה עידוד העבודה.

סילבן שלום: זה דבר שגם באוצר צריכים לדעת.

סילבן שלום: הרי יגיע הרגע, יכול להיות שעוד מעט, מפלגת העבודה תפרוש אז זה יהיה או או, לכן גם פה צריכים לדעת גם מבחינה כלכלית מה יותר נכון.

סילבן שלום: ברגע שזה יעבור, לא יהיה אחד במדינת ישראל שבכלל יעז לומר, ואם הוא יעיז, לא יהיה לו בכלל על מה להישען.

סטס מיסז'ניקוב: סילבן, עכשיו טירפדת את עצמך.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו הממשלה תחשוב שברגע שהעבודה תפרוש, היא צריכה לשלם למישהו.

סילבן שלום: לא טרפדתי.

סילבן שלום: דבר נוסף, גם אתמול דיברנו בנושא ההעלמות.

סילבן שלום: אמרתם שזה בכלל לא מעניין אתכם, אבל מאחר והעלית את זה כאן, אני חייב לציין את זה.

סילבן שלום: הרי גם כשהתחלנו את העניין, יאיר רבינוביץ וטלי וכולם קפצו ואמרו מה יהיה.

סילבן שלום: הגענו בסופו של דבר, כשבחנו את העניין, למסקנה האמיתית שזה לא יהיה.

סילבן שלום: מי המעסיקים הגדולים במשק?

סילבן שלום: מדינת ישראל תעלים מס?

סילבן שלום: החברות הממשלתיות, חברת החשמל, תעשיה צבאית, יעלימו מס?

סילבן שלום: האוניברסיטאות, כל המוסדות להשכלה גבוהה יעלימו מס?

סילבן שלום: בתי החולים יעלימו מס?

סילבן שלום: רשויות מקומיות יעלימו מס?

סילבן שלום: אני מגיע לסקטור הפרטי.

סילבן שלום: מי המעסיקים הגדולים?

סילבן שלום: הבנקים יעלימו מס?

סילבן שלום: הרי מדובר באנשי מקצוע, בחשבים.

סילבן שלום: הם יעלימו מס?

סילבן שלום: חברות הביטוח, כל המגזר הפיננסי כולו, וחברות כמו סלקום, פלאפון, תנובה, שטראוס.

סילבן שלום: אלה יעלימו מס?

סילבן שלום: הם לא יעלימו חס?

סילבן שלום: עורכי דין ורואי חשבון יעלימו מס?

סילבן שלום: הם לא יעלימו מס.

סילבן שלום: תמיד יהיו בשוליים.

סילבן שלום: גם קובי הבר וגם רביב אמרו אתמול שהנושא של ההעלמות לא מעניין אותם.

סילבן שלום: קובי אמר שתמיד יהיו גנבים.

סילבן שלום: אני מסכים איתו.

סילבן שלום: גם יושב ראש לשכת התאום וגם יושב ראש ההסתדרות הביעו תמיכה בהצעת החוק של כלל חברי הכנסת ולא בהצעה הממשלתית.

סילבן שלום: התמיכה שלהם היתה במסיבת עיתונאים, בתמיכה גורפת.

סילבן שלום: סמדר, ההצעה שלך יכולה להיות טובה, אבל היא לא בדיוק נוגעת לעניין.

סילבן שלום: יש איתה מספר בעיות.

סילבן שלום: כשאתה מוריד מדרגת מס או כשאתה מוריד את מדרגות הביטוח הלאומי זה כולל גם את בעלי ההכנסות הגבוהות.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מקיים על זה דיון.

סילבן שלום: גם פה יש עלויות.

סילבן שלום: הרי הביטוח הלאומי וקופות החולים יצטרכו לקבל את הכסף הזה מאיזה מקום.

סילבן שלום: כלומר, יש כאן עלות שהיא עלות תוצאתית ברורה.

סילבן שלום: אבל אני אומר שאני לא רוצה להיכנס לזה.

סילבן שלום: ההצעה שלך יכולה להיות מצוינת.

סילבן שלום: בואו נתמקד בהצעה שעומדת כאן.

סילבן שלום: בסופו של דבר היא תעמוד למבחן או זה או זה.

רביב סובל: אנחנו נשב עם יאיר רבינוביץ ועם חבר הכנסת שלום וננסה ללבן את הפרטים.

רביב סובל: המטרה היא משותפת, להביא להסדר הטוב ביותר.

רביב סובל: רק להעיר שלא התכוונו כאן לסוגיה של הרמאים אלא התכוונו לבעיה שברגע שמשלמים דרך המעסיקים יש שחיקה של ההטבה.

רביב סובל: לא בהיבט שמישהו יעלים אותה אלא בהיבט הזה שהיא תיכנס בתוך ההתחשבנות השוטפת שבין העובד לבין מעסיקו והוא יקזז לו את זה מתוספות שכר כאלה ואחרות.

סילבן שלום: אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה שעשה באמת מאמץ גדול בגלל כל מיני בעיות שהיו במשרדי ממשלה אחרים.

סילבן שלום: אני מודה לו על הדיון היום וגם על קיום הפגישה אתמול עם קובי הבר.

סילבן שלום: אני חושב שזה מהלך חשוב.

סילבן שלום: אני מאוד מקווה שהמהלך הזה יבוא לידי ביטוי.

סילבן שלום: כבר ביום חמישי נציגי האוצר ייפגשו עם יאיר וזה מאוד מאוד חשוב.

סילבן שלום: שנינו אמרנו שאין לנו שום בעלות על ההצעה ועל כל מילה שנכתבה, נעשה מה שיהיה הכי טוב לעם ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.