הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 17, פרוטוקול מספר 52, 2007-06-12 12:00

סופה לנדבר: צהרים טובים.

סופה לנדבר: בישיבה היו אנחנו דנים בנושא יישום חוק משק החשמל, תעריף סוציאלי, חוק שעבר לפני מספר חודשים ותחילתו היא 27 ביוני 2007, וגם אני בין יוזמו החוק.

סופה לנדבר: זה אומר שאנחנו עומדים כמה ימים לפני תחילת החוק ואני רוצה לשמוע מכל הגורמים הנוגעים בעניין היכן זה עומד ומה הבשורה שיוצאת מכאן לאנשים שמתקשרים בהמוניהם לוועדה לפניות הציבור.

סופה לנדבר: נשמע את נציג משרד התשתיות שיאמר לנו אם המשרד ערוך לנושא והאם יש לקשישים בשורה טובה.

שבתאי אלבוחר: רציתי להודות לכם על ההזדמנות לזכות להופיע בפני הוועדה ולדווח לכם על התקדמות בהוצאת התקנות.

שבתאי אלבוחר: התקנות נמצאות בשלבים הסופיים שלהן.

שבתאי אלבוחר: הגשנו נוסח לאישור משרד המשפטים ויש לנו אישור של נוסח התקנות.

שבתאי אלבוחר: יש עוד מספר קטן מאוד של התאמות שאנחנו עוד רוצים לבדוק לפני שנגיש אותן לחתימת השר אבל למעשה אני חושב שאפשר לומר ש-98 אחוזים מהתקנות כבר גובשו סופית עם כל האישורים.

שבתאי אלבוחר: למעשה לקחנו את החוק ואנחנו מנסים לתת ביטוי בתקנות, דרכים להוכחת הזכאות בצורה הקלה ביותר, כאשר הבסיס הוא העברת מידע לגבי הזכאים, אלו שמקבלים הטבות הכנסה מהמוסד לביטוח לאומי, לחברת החשמל בצורה ישירה.

שבתאי אלבוחר: היינו צריכים לקחת בחשבון מגבלות של חוק הגנת הפרטיות וזה אומר שאף על פי שאנחנו מעבירים אוטומטית קובץ מידע, אבל לפני שמעבירים אותו נותנים לכל אזרח, לכל זכאי, הזדמנות להחליט שהוא לא רוצה שהמידע לגביו יועבר ונותנים לו 30 יום להגיע להחלטה כזאת, ואם הוא לא רוצה, המידע לגביו לא יועבר ואז הוא לא יוכל לקבל את ההנחה בתשלום.

סופה לנדבר: יושב קשיש בגיל 80 בבית שלו.

סופה לנדבר: מה הוא צריך לעשות?

כרמית נאור: אם הוא לא מעוניין שהמידע לגביו יועבר לחברת חשמל, הוא צריך להודיע למוסד לביטוח לאומי.

כרמית נאור: כלומר, בחרנו את האפשרות הזאת שהיא יותר קלה לכל המערכות, גם לאוכלוסייה.

כרמית נאור: אנחנו נפנה לכל מי שזכאי והוא בגיל זקנה, כי זה מה שהחוק קובע.

סופה לנדבר: מתי תפנו?

סופה לנדבר: החוק נכנס לתוקף ב-27 ביוני.

כרמית נאור: אנחנו חיכינו לגיבוש התקנות.

כרמית נאור: אנחנו עובדים על הכנת הפניות ובמקביל הצוות המחשובי של ביטוח לאומי ישב עם הצוות המחשובי של חברת חשמל על מנת לראות איך מעבירים את הדברים בצורה תקינה ועל מנת שהתהליך יהיה כמה שיותר מהיר.

כרמית נאור: מבחינתנו המוקד הטלפוני כבר מוכן.

כרמית נאור: כלומר, אנחנו עובדים על זה במקביל לעבודה המשפטית על התקנות.

כרמית נאור: כאמור, הצוות בפועל התחיל לעבוד על זה ואנחנו מקווים שתוך מקסימום חודש המכתבים יוצאו לכל אוכלוסיית הזכאים.

סופה לנדבר: אם כן, אתם באיחור של חודש.

מרית לביא: אנחנו מתחילים עכשיו להפיק את הרשימות.

מרית לביא: לא יכולנו לדעת מראש אם זה בדיוק מה שסוכם.

כרמית נאור: היינו צריכים לחכות לתקנות כדי שייקבע חלק מתנאי הזכאות, מה עוד שהמוסד לביטוח לאומי לא היה מעורב בתהליך החקיקה של החוק עצמו.

כרמית נאור: מרגע שזה נודע לנו, אנחנו מסייעים, עובדים ועושים כל שניתן לתת את ההנחות.

כרמית נאור: ההנחות יינתנו לאנשים רטרואקטיבית.

כרמית נאור: זה לא יפגע באנשים.

כרמית נאור: יש איזשהו הליך שצריך לעשות בתוך המוסד וזה לא יפגע באנשים מבחינה כספית.

כרמית נאור: כפי שאמרתי, אנחנו נפנה לכל מי שאצלנו במערכות ושאנחנו יודעים שהוא מקבל הבטחת הכנסה והוא בגיל זקנה, נשלח לו איזשהו מכתב שמסביר שהוא עשוי להיות זכאי להטבה על פי החוק, ועל מנת שהוא יוכל לממש את הזכאות הזאת, המוסד לביטוח לאומי צריך להעביר לחברת חשמל מידע.

כרמית נאור: אם הוא מסרב להעברת המידע, עליו לצלצל לאיזשהו טלפון שנמסור ולהודיע שהוא מסרב.

כרמית נאור: אם הוא מסכים, הוא לא צריך לעשות דבר.

סופה לנדבר: באיזה שפות זה ייעשה?

כרמית נאור: המכתבים שלנו יוצאים בעברית.

מרית לביא: אני יכולה לבדוק את המוקד הטלפוני שהוא בארבע שפות.

סופה לנדבר: נכון.

סופה לנדבר: זה צריך להיות בעברית, באמהרית, ברוסית, בצרפתית.

מרית לביא: ההודעה היא מאוד קצרה.

מרית לביא: האדם צריך ללחוץ על מספר מסוים אם הוא לא רוצה.

שלומית אבינח: אבל מכתב צריך להיות בשפה נוספת.

כרמית נאור: כל ההודעות לזכאים, כל ההודעות של ביטוח לאומי, כל הטפסים הם בשפה העברית בלבד.

סופה לנדבר: אנחנו מבקשים לתרגם אותם לכל השפות.

מרית לביא: איך נדע איזה שפה אותו אדם מדבר?

כרמית נאור: אנחנו לא יכולים לתרגם.

כרמית נאור: בתוך הקבצים אין לנו זיהוי לדעת איזה שפה אותו אדם דובר.

סופה לנדבר: אנחנו מבקשים להעביר את זה לעולים החדשים בשפות שהם מבינים.

מרית לביא: איך אני אדע איזה שפה דובר אותו אדם?

סופה לנדבר: אותו מכתב יהיה כתוב בעברית, באמהרית וברוסית.

כרמית נאור: אי אפשר.

כרמית נאור: גברתי יושבת-הראש, אי אפשר.

כרמית נאור: מבחינה מחשובית אי אפשר לעשות זאת.

כרמית נאור: סוגיית תרגום כל הטפסים של ביטוח לאומי לשפות שונות עלתה גם בעבר.

כרמית נאור: העלות התקציבית היא גבוהה מאוד והיא בלתי ניתנת ליישום כרגע.

כרמית נאור: זה יוצא בשפה העברית.

כרמית נאור: מה שכן ניתן לעשות, שאם יהיו פרסומים של הנושא או באתרים, אז זה יכול להיות בשפות הנוספות.

סופה לנדבר: באיזה אתרים?

מרית לביא: לביטוח לאומי יש אתר שיש בו גם נושאים מסוימים שהם באמהרית, ברוסית ובערבית.

סופה לנדבר: אני זוכרת שבמלחמת לבנון השנייה ישבנו כאן כאשר שם בצפון נפלו קסאמים ושאלנו פקידה בכירה מאוד ממשרד הקליטה שהגיעה לכאן איך הם מגיעים לציבור שהוא דובר רוסית ודובר שפות אחרות.

סופה לנדבר: היא אמרה שהם יכולים לדעת את הדברים דרך אתר האינטרנט, שם יש את כל המידע.

סופה לנדבר: אני שאלתי אם במקלט יש אינטרנט.

סופה לנדבר: אתם צריכים לפנות לקשישים וקשישים בגין 80 פלוס, לא כל אחד יכול לחפש באתר האינטרנט.

סופה לנדבר: אתם צריכים לפנות לשר ולומר שהוועדה לפניות הציבור מבקשת – וזאת שפה עדינה – שהמכתב יתורגם לכל השפות.

סופה לנדבר: בכמה קשישים מדובר?

מרית לביא: בסביבות 300 אלף.

מרית לביא: מדובר בקשישים בודדים ולא בבתי אב.

קריאה: כל הזמן אנחנו מקבלים מידע סותר לגבי המספרים.

סופה לנדבר: בוועדת הכלכלה קיבלנו את הנתון המדבר על 300 אלף.

כרמית נאור: בביטוח הלאומי אפשר לדבר גם על זכאות של אנשים וגם על זכאות של בתי אב, של משפחות.

כרמית נאור: לכן המספרים שונים.

קריאה: כמה בתי אב יש?

מרית לביא: בסביבות 160 אלף.

כרמית נאור: המספרים שניתנו, ניתנו לאורך כל הדרך והם אותם מספרים.

מרית לביא: יכולים להיות שני בני זוג מקבלים השלמת הכנסה.

סופה לנדבר: אבל חשבון החשמל הוא חשבון אחד.

מרית לביא: זו אחת הבעיות, כי אנחנו לא יודעים מי בחברת חשמל.

סופה לנדבר: תסבירו לי איך זה יתבצע.

סופה לנדבר: אנחנו מדברים על 300 אלף בודדים.

סופה לנדבר: אם הדירה רשומה על שם מישהו אחר, איך אותו אדם יקבל את ההנחה?

שבתאי אלבוחר: קודם אני אסביר מה כתבנו בתקנות, ואיך זה יפעל בפועל, צריך לשאול את חברת החשמל.

שבתאי אלבוחר: בתקנות כתבנו שמיד אחרי קבלת המידע, חברת החשמל תנסה לזהות את האיש הזה, איפה הוא גר וזה ייעשה לפי שם, תעודת זהות וכתובת.

שבתאי אלבוחר: אם האדם הספציפי הוא לקוח של חברת החשמל, שהוא מקבל חשבון מחברת החשמל, אפשר באופן מיידי לתת לו את ההנחה.

שבתאי אלבוחר: במידה שחברת החשמל לא יכולה לזהות את האדם, היא לא יכולה לתת את ההנחה.

שבתאי אלבוחר: כדי לזהות אותו אנחנו מבקשים שני דברים: כל צרכן, בעקבות מכתב הפנייה, הוא יבדוק את הפרטים שלו שהם נכונים, הוא צריך לראות שהשם ומספר תעודת הזהות נכונה, שהכתובת נכונה, ואם הוא לא מקבל חשבון מחברת החשמל, הוא יצטרך להירשם בחברת החשמל כלקוח שלה.

שבתאי אלבוחר: אז הוא יוכל לקבל את ההנחה.

שבתאי אלבוחר: איך זה בדיוק מתבצע, צריך לשאול את נציגי חברת החשמל.

זהבית נגלר: היכולת שלנו לזהות צרכן – ואנחנו טוענים את זה כל הזמן – היא רק את מי שיש לנו חוזה חשמל אתו.

זהבית נגלר: אנחנו ביקשנו שבמסגרת התקנות ישתמשו במונח צרכן רשום.

זהבית נגלר: כולנו מדברים על זה בעל פה, באותה שפה ומשתמשים באותו מונח, אבל יש לזה משמעות וגם מבחינתנו יש משמעות חשובה למילה הכתובה.

זהבית נגלר: היכולת שלנו להגיע למישהו עם המערכות שלנו, היא רק היכולת לאתר מי שרשום אצלנו במערכות ומי שמקבל חשבון חשמל, דבר שקשור גם ביכולת לזכות אותו.

זהבית נגלר: אני לא יכולה לתת הטבה למישהו שהוא זכאי לגמלה על ידי זה שאני "מחלקת" לו כסף אלא אני מזכה אותו רק בחשבון חשמל.

זהבית נגלר: לכן הממשק הוא ממשק הכרחי.

זהבית נגלר: הזכאות היא לא זכאות אולטימטיבית של מישהו שהוא זכאי לגמלה.

סופה לנדבר: משהו לא מסתדר לי כאן.

סופה לנדבר: החשבון לא מוכרח להיות על שם אותו לקוח.

זהבית נגלר: אנחנו אמרנו שקודם כל יהיה ברור מלכתחילה שאין לנו יכולת אוטומטית לתת זכאות לכל מי שמופיע ברשימות הזכאים של המוסד לביטוח לאומי.

זהבית נגלר: היכולת שלנו היא לתת את הזכאות בחשבונות החשמל למי שהוא צרכן רשום אצלנו.

זהבית נגלר: זאת אומרת, אנחנו יכולים לעשות בנקודת המפגש את ההצלבה בין הזכאות לגמלה על פי המוסד לביטוח לאומי לבין מישהו שהוא באמת צרכן רשום שיש יכולת לזהות אותו ושהוא מקבל מאתנו חשבון.

סופה לנדבר: הבנתי, אבל איך אני היום יוצאת לכלי התקשורת ומסבירה לאנשים?

סופה לנדבר: מה מחר הם צריכים לעשות?

זהבית נגלר: מי שרשום כצרכן חשמל אצלנו, צריך לעשות בדיקה פשוטה ולראות שהנתונים שיש לו בחשבון החשמל והנתונים לפיהם הוא רשום במוסד לביטוח לאומי הם אותם הנתונים.

זהבית נגלר: לנו יש חשיבות מכרעת לנושא של תעודת הזהות.

סופה לנדבר: איך הוא בודק?

סופה לנדבר: הוא קיבל מכתב, אבל מה הוא עושה עם המכתב הזה?

שלומית אבינח: בחשבון החשמל לא מופיע מספר תעודת הזהות אלא מופיע מספר צרכן.

זהבית נגלר: במסגרת המערכת יש לנו יכולת לאתר בצורה פשוטה ממשק בין תעודת זהות כפי שמופיעה במוסד לביטוח לאומי ותעודת זהות כפי שמופיעה אצלנו במערכות.

זהבית נגלר: כל נתון אחר הוא נתון בעייתי ואין ממשקים בין הנתונים האלה.

זהבית נגלר: ההנחיות שאנחנו ביקשנו הן באמת להעביר לציבור – ורצינו שזה ייכלל במסגרת התקנות – במסמך הראשוני שפונה לצרכן ושואל אותו אם יכולים להעביר – וזה המסמך של המוסד לביטוח לאומי – והאם הוא מעוניין שהמידע יעבור לחברת החשמל אבל במקביל ייאמר לו שהוא צריך לדעת שהוא צריך לעשות פעולות בחברת החשמל כדי להירשם כצרכן כי אחרת לא יאתרו אותו ולא תהיה שום יכולת, ככל שנרצה, לתת לו את הזכאות.

כרמית נאור: זה אומר שכל האוכלוסייה תפנה לחברת החשמל ואת זה ביקשתם למנוע.

כרמית נאור: לי אין בעיה להוסיף במכתבים – וכך הודעתי גם למשרד התשתיות – שהמוסד לביטוח לאומי לא קובע מי זכאי להטבה.

כרמית נאור: אני יכולה רק להודיע מי מקבל אצלי גמלה להבטחת הכנסה ועומד בתנאים שהוא בגיל זקנה.

כרמית נאור: אמרנו שנכתוב ונאמר שהוא עשוי להיות זכאי להטבה, וכל בירור לגבי הזכאות להטבה, יפנה לחברת חשמל, ובכל בירור לגבי הזכאות לגמלה, שיחזור לביטוח הלאומי.

כרמית נאור: הסכמנו על זה, הודענו על כך מראש ואין צורך שזה ייכתב בתקנות כי אנחנו כותבים את זה במכתבים.

סופה לנדבר: ניקח לדוגמה אישה מבוגרת שגרה בדירה שכורה כאשר השכירות רשומה על שם הילדים.

סופה לנדבר: אותה אישה קיבלה זכאות בביטוח לאומי, אבל החשמל רשום על שם הילדים או על שם בעל הדירה.

סופה לנדבר: מה עליה לעשות?

זהבית נגלר: היא צריכה לפנות לחברת החשמל ולהעביר את החשמל על שמה, לתת את הפרטים שלה, כולל תעודת הזהות, כדי שאפשר יהיה להתייחס אליה כלקוח שזכאי אצלנו, כי אחרת מבחינתי, עם כל הצער שבדבר, היא לא קיימת כי אני לא יודעת עליה.

סופה לנדבר: העברת השם בחברת חשמל לא כרוכה בתשלום?

יואל מיכלסון: לפי אמות המידה של הרשות התשלום הוא 8 שקלים העברת בעלות בטלפון.

יואל מיכלסון: לא צריך להגיע למשרד אלא אפשר לעשות זאת בטלפון.

שלומית אבינח: 103.

יואל מיכלסון: 103, שיחה ללא תשלום מטלפון קווי.

סופה לנדבר: הם צריכים לעשות זאת אחרי שהם מקבלים את המכתב מביטוח לאומי?

זהבית נגלר: בהנחה שהם יודעים שהחשמל לא על שמם.

זהבית נגלר: צריך להבין שמבחינתנו, ככל שאנחנו רוצים ליישם את זה, הקשיים הם לא קשיים שאנחנו מערימים אלא הם קשיים אמיתיים.

זהבית נגלר: יש פה ממשקים בין שתי מערכות מחשב מאוד גדולות, גם של המוסד לביטוח לאומי, גם עבודות הפיתוח עליהן יכולים לספר האנשים המקצועיים אצלנו, יש פה את הצורך להגיע לכל הצרכנים ובחלק מהמקרים היכולת להגיע אליהם היא בעייתית מכיוון שאנחנו לא יודעים עליהם ואין התאמה מלאה בין הפרטים כי אף פעם לא נדרשנו לזה.

סופה לנדבר: כמה זמן ייקח לביטוח לאומי לשלוח את המכתבים?

כרמית נאור: אמרנו שתוך 30 ימים נתחיל להפיץ את המכתבים לכל האוכלוסייה.

סופה לנדבר: תוך חודש אתם תשלחו את המכתבים.

כרמית נאור: נשלח, ואז, כפי שנקבע בתקנות, יינתנו 30 ימים נוספים להודיע שלא רוצים למסור את המידע.

כרמית נאור: צריך לקחת בחשבון שאנחנו מתחשבים בעובדה שלוקח זמן עד שאנשים גם מקבלים את המכתבים הביתה.

כרמית נאור: אנחנו נותנים 30 ימים על מנת שבאמת נוודא שמי שלא רוצה שהמידע שלו יועבר, המידע שלו לא יועבר.

מרית לביא: לא אנחנו מדפיסים את המכתבים האלה.

כרמית נאור: מבחינה מחשובית, לוקח זמן להוציא אותם.

סופה לנדבר: זאת אומרת, אנחנו מדברים על עוד חודשיים.

כרמית נאור: בפועל כן.

כרמית נאור: ההטבה תתחיל להינתן בחברת חשמל, אני מקווה, תוך חודשיים.

סופה לנדבר: לא, ההטבה צריכה להתחיל ביוני.

שבתאי אלבוחר: האילוץ הזה של 30 יום נגזר מחוק הגנת הפרטיות וזה חלק מעניין זכויות האזרח שצריך להגן עליו.

שבתאי אלבוחר: זה מידע שמועבר מגוף ציבורי לגוף פרטי ולכן צריכים את ה-30 ימים, אבל קבענו בתקנות שהזכאי יקבל את הזכאות רטרואקטיבית מיום שהחוק נכנס לתוקף.

סופה לנדבר: זאת אומרת, מה-27 ביוני.

שבתאי אלבוחר: נכון.

שבתאי אלבוחר: הוא לא אמור להפסיד שום דבר.

יואל מיכלסון: בקבצים שלנו יש לנו 2 מיליון ו-400 אלף צרכנים.

יואל מיכלסון: רק לכ-50 אחוזים מהם יש את תעודת הזהות בקובץ.

יואל מיכלסון: ביטוח לאומי, בישיבות המוקדמות שקיימנו אתם, יעבירו אלינו את השם, כתובת ומספר תעודת הזהות.

יואל מיכלסון: לפי שמות אי אפשר להצליב את הנתונים כי כל אחד כותב את שמו אחרת.

יואל מיכלסון: מבחינה מחשובית אי אפשר להתאים לפי שמות אלא רק לפי שדות נומרים, שזה תעודת זהות.

יואל מיכלסון: מכיוון שאצלנו רק ל-50 אחוזים יש תעודת זהות ויכול להיות שבקרב האוכלוסייה הזאת האחוז קטן יותר, מפני שרק משנת 2002 אנחנו חייבים לקלוט תעודות זהות בקבצים שלנו כאשר לפני כן השדה לא היה שדה חובה והיו כאלה שהתנגדו – בתקנות של משרד התשתיות בעבר - שימסרו לנו מספרי תעודת זהות.

יואל מיכלסון: לכן יש לנו בעיה.

יואל מיכלסון: אפילו אם נקבל את רשימת 160 אלף בתי אב, לחצי מהם אין אצלנו מספרי תעודת זהות ולכן במכתב של הביטוח הלאומי, בו אנחנו נשתלב, צריך לנסח.

יואל מיכלסון: העברה, זה לא מספיק שזה רשום על שמו אלא אנחנו צריכים לראות שיש לנו את מספר תעודת הזהות של האדם, כי אם אין לנו מספר תעודת זהות אבל החשמל הוא לא על שמו, הוא לא יקבל את ההנחה.

כרמית נאור: תתחילו לשלוח מכתבים עכשיו ובו תבקשו מהאנשים לעדכן את מספר תעודת הזהות.

יואל מיכלסון: אנחנו עדיין לא יודעים מי הם.

כרמית נאור: אתה יכול לעשות זאת כללית.

סופה לנדבר: למה לאותו מעטפה ששולחים לאדם לא יכולים להכניס שני דפים, דף אחד מחברת חשמל והדף השני מביטוח לאומי?

בלה מרון: אנחנו מעוניינים באופן כללי שאנשים יעדכנו את מספרי תעודות הזהות, אבל האנשים לא ממהרים.

יואל מיכלסון: ביקשנו כבר כמה פעמים שהאנשים יעדכנו את מספרי תעודת הזהות.

סופה לנדבר: אני חושבת שתצטרכו לשלב ידיים ולפעול ביחד.

בלה מרון: כבר שילבנו ידיים.

בלה מרון: קיימנו כבר פגישות ואנחנו רוצים לעשות נוסח משולב.

כרמית נאור: אין לנו בעיה לצרף מכתב של חברת חשמל למכתבים שלנו ואכן כך נעשה.

מרית לביא: אנחנו הצענו שאולי בחשבונות החשמל יכתבו איזושהי הודעה.

בלה מרון: לזה אנחנו מחויבים לפי התקנות.

בלה מרון: אנחנו מחויבים לתת מידע.

שבתאי אלבוחר: חשוב שהוועדה תדע שאנחנו כן קבענו בתקנות שעל חברת החשמל לפרסם מידע כללי - או בעלון המידע שמצורף לחשבון החשמל או בחשבון עצמו וגם בכלי התקשורת - בדבר התשלום המופחת לזכאים.

שבתאי אלבוחר: הטלנו עליהם חובה כזאת במסגרת התקנות.

זהבית נגלר: העניין הוא שהיכולת שלנו לפעול גם במסגרת חשבונות החשמל גם למי שאנחנו מכירים כצרכן ולכן הפלטפורמה של המוסד לביטוח לאומי והפנייה שלהם היא הפלטפורמה הראשונית, כיוון שהם פונים לזכאים שאנחנו בינתיים לא יודעים שהם קיימים.

בלה מרון: אחת הבעיות שמטרידות אותנו שאם אנחנו שולחים לכל הלקוחות ואומרים להם שיפנו אלינו, יפנו אלינו 200 אלף לקוחות.

בלה מרון: אנחנו מדברים על לקוחות שפונים באמצעות ביטוח לאומי וזה אומר לחץ אדיר על המוקדים שלנו שלא ערוכים לדבר כזה.

בלה מרון: אנחנו צריכים לחפש איזשהו נוסח שיכול להיות שיאמר להם שיחכו.

בלה מרון: בלי שום קשר, אנחנו נסביר את החוק לכל הלקוחות.

סופה לנדבר: אני חושבת שהוועדה תבקש מחברת החשמל להצטרף למכתב ביטוח לאומי.

כרמית נאור: אנחנו מוכנים לתלות פלקטים בסניפים לגבי ההטבות השונות והם יהיו בשפות השונות.

כרמית נאור: אנחנו מנסים ללכת ככל שניתן למיצוי הזכויות.

מרית לביא: כל אחד שמצטרף, אנחנו נודיע לו שהוא זכאי ושיודיע לנו תוך 30 יום וכדומה.

מרית לביא: אבל להבא, לאחר מכן, לא נשלח שוב מכתבים.

יואל מיכלסון: תצטרכו לעשות זאת גם בהמשך כי כל חודש אתם מעבירים אלינו רשימה מעודכנת, אבל יהיו כאלה שיעזבו ויהיו כאלה שיצטרפו.

כרמית נאור: האוכלוסייה עליה כרגע מדובר זו אוכלוסייה שכרגע מדברת גמלאות.

כרמית נאור: בוודאי מי שמצטרף לזכאות, לגמלה להבטחת הכנסה, בטופס התביעה - או בתוך הטופס עצמו או כנספח לטופס- יחתום על הסכמה מראש למסור את המידע לחברת חשמל ואנחנו אוטומטית נעשה את זה.

כרמית נאור: אנחנו מדברים כרגע על האוכלוסייה שנמצאת בתוך המערכות שלנו ואנחנו רוצים להגיע אליה.

סופה לנדבר: אתם מודיעים להם שאם תוך חודש הם לא מתנגדים, אתם מעבירים לחברת החשמל.

כרמית נאור: עוד לא החלטנו אבל יכול להיות שדווקא לגבי המצטרפים החדשים, הם פשוט יחתמו על הסכמה מראש בטופס התביעה ואז נחסוך את ה-30 ימים.

כרמית נאור: זה אמור לגבי המצטרפים החדשים, לגבי מי שלא זכאי היום לגמלה להבטחת הכנסה.

דוד קשאני: אני רוצה להעלות שלוש בעיות.

דוד קשאני: חברת החשמל גובה גם ממי שלא משתמש בכלל בחשמל, השעון שלו מראה אפס, 28 שקלים.

דוד קשאני: אני רוצה לפנות אל חברת החשמל שכל אלה שמקבלים את ההנחה של ה-50 אחוזים, יבטלו להם את ה-28 שקלים האלה.

דוד קשאני: יש אוכלוסייה של אסירי ציון וניצולי שואה שהיות והם מקבלים גמלה ממקום אחר, מבטלים להם את השלמת ההכנסה כי אי אפשר לקבל שתי גמלאות.

דוד קשאני: אני מבקש מהוועדה להקים ועדת חריגים שמי ששללו לו את השלמת ההכנסה, בכל זאת מגיעה לו ההנחה כי הוא הרי אסיר ציון או הוא ניצול שואה.

סופה לנדבר: אני לא יכולה לקבל את זה, לא בגלל שאני לא רוצה.

סופה לנדבר: אתה יודע שרצינו לכלול 600 אלף איש בתוכם נכים, חד-הוריות ונזקקים אחרים אבל בחקיקה הזאת, כאשר העברנו אותה, הגענו לשלב הראשון ואני צריכה להיות הגונה ולומר את הדברים.

סופה לנדבר: קודם כל, זה לא בסמכות של הוועדה לפניות הציבור אלא זה בסמכות ועדת הכלכלה דרכה העברנו את החקיקה הזאת.

סופה לנדבר: יכול להיות שיהיו השלמות לחקיקה הזאת.

סופה לנדבר: אני מציעה שבשלב זה נסתפק ב-300 אלף אלה, נעשה את הצעדים הראשונים ואחר כך נראה.

סופה לנדבר: אני מבינה שבמדינת ישראל יש עוד אלפי אנשים נזקקים ואני חושבת שכל אזרח מדינת ישראל ירצה לתרום כמה שקלים, ואני אומרת לתרום כי זו תרומה של כל אחד מאתנו, למען אותם קשישים.

מירב יוסף: לגבי התשלום הקבוע בסך 28 שקלים.

מירב יוסף: החוק עצמו מדבר רק על צריכת החשמל ולא על התשלום הקבוע.

מירב יוסף: בבזק – גם שם יש היום הנחה - זה התשלום הקבוע.

דוד קשאני: גם בחברת הגז.

מירב יוסף: נכון.

מירב יוסף: בחברת החשמל מדובר על צריכה.

מירב יוסף: ברמה העקרונית של התשלום הקבוע, הוא בא לסמל את השירות שהחברה נותנת עבור עריכת חשבונות, בדיקת מונים, קריאת מונים וכל הדברים שקשורים בזה.

מירב יוסף: התשלום הקבוע כרגע לא עולה על הפרק ואנחנו עוסקים היום רק בצריכת החשמל.

מירב יוסף: לגבי אמות המידה שהרשות קו בעת.

מירב יוסף: אמות המידה מבחינתנו משלימות לתקנות שהמינהל קבע.

מירב יוסף: התקנות הן הוראות הביצוע של החוק ואנחנו באמות המידה מכניסים שני דברים חשובים שנמצאים עדיין בשלב של הצעה למליאה של חברת החשמל.

מירב יוסף: שני הדברים החשובים הם קודם כל שהזכאות תופיע על גבי חשבון הצריכה ושיפורט שם איך עושים את החשבון, כי זה 400 קוט”ש ראשונים ואחר כך התעריף הוא רגיל.

מירב יוסף: אנשים צריכים להבין איך ערכו להם את החשבון.

מירב יוסף: הדבר השני הוא שהצרכנים הזכאים שיקבלו את ההנחה רטרואקטיבית יקבלו את זה בתוספת ריבית חשב כללי.

מירב יוסף: ברגע שצרכן זכאי, המוסד לביטוח לאומי מעדכן את חברת החשמל שהוא זכאי מתאריך מסוים, כל ההתנהלות, עד שלוקח לגופים להיכנס לפעילות, נניח עברו שלושה חודשים בהם הצרכן שילם את התשלום הרגיל, וזה אומר שהכסף שלו לכאורה, ה-50 אחוזים, היה בחברת החשמל.

מירב יוסף: כאשר חברת החשמל מתחילה להפעיל את כל המערכות שלה והיא אמורה להחזיר לו כסף, היא מחזירה לו את הכסף של שלושת החודשים בתוספת ערך הזמן שזה ישב אצלה.

מירב יוסף: זה מה שתוספנה שתי אמות המידה שלנו לנושא התקנות.

מירב יוסף: גם הן תהיינה מוכנות ברגע שהתקנות ייכנסו לתוקף.

סופה לנדבר: זאת אומרת שב-1 בספטמבר אתם מתחילים.

סופה לנדבר: אני מבקשת שעד ה-1 בספטמבר תספיקו לעשות את כל הדברים, כולל רטרואקטיביות.

בלה מרון: חשוב להדגיש כאן – ונוח לי לומר את הדברים אחרי שכולם כאן התבטאו – שאנחנו נמצאים בסופו של התהליך, בסוף השרשרת, ויש לנו תהליך מחשובי מאוד מאוד מורכב כדי להכין את כל ההתחשבנות.

בלה מרון: זה לא דבר פשוט.

בלה מרון: עדיין, כפי ששמעת, גם אמות המידה וגם התקנות, הכול עוד לא מאה אחוזים מוכן אלא זה בשלבים אחרונים.

בלה מרון: חלק מהתהליכים חייבים להיות מפותחים אחרי שבאמת יודעים במאה אחוזים מה קורה כי במחשב אי אפשר לעשות חצי עבודה אלא צריך לדעת בדיוק שהכול סגור.

בלה מרון: לכן זה ייקח זמן.

סופה לנדבר: מה זה זמן?

שבתאי אלבוחר: מבחינת התקנות אפשר להתחיל מהיום.

שבתאי אלבוחר: אם יש פינות פתוחות, הן ייסגרו עד סוף היום.

שבתאי אלבוחר: מבחינת המידע ואיזה מידע יועבר, כבר מהיום אפשר להתחיל בזה.

בלה מרון: אנחנו לא מדברים על משהו הרבה מעבר למה ששמענו כאן, חודשיים, כי כרגע כמעט הכול סגור.

בלה מרון: היום גם היינו ברשות ונסגור את הדברים האחרונים אבל זה יכול לקחת נגיד עוד חודש.

בלה מרון: מבחינתנו אנחנו נעשה כל מאמץ.

סופה לנדבר: אתם תסיימו את זה תוך חודשיים כולל כל ההכנות והשינויים.

סופה לנדבר: תעשו כך שב-27 באוגוסט זה יגיע לכל צרכן שמגיע לו.

סופה לנדבר: אני מבקשת לעשות זאת תוך חודשיים.

סופה לנדבר: החוק צריך להתחיל לחול ב-27 ביוני ואתם יודעים שגיל האנשים בממוצע הוא 80 פלוס.

בלה מרון: אנחנו נעשה ככל שאנחנו יכולים.

סופה לנדבר: אם תרצו, תוכלו לעשות זאת.

בלה מרון: בוודאי שאנחנו רוצים.

בלה מרון: אנחנו מקיימים את החוק.

סופה לנדבר: משרד התשתיות, מבחינת

סופה לנדבר: כם הם כבר יכולים לצאת לדרך.

שבתאי אלבוחר: אני חושב שכן.

שבתאי אלבוחר: אני חושב שהם יכולים להתחיל להתארגן כבר מהיום.

זהבית נגלר: משהו שנוגע לשאלות שעשויות להתעורר על ידי צרכנים או זכאים פוטנציאלים ובעצם זאת מהות יישום התקנות.

זהבית נגלר: אנחנו ביקשנו עוד שני דברים ואני מקווה שבאמת הם ייכנסו לאמות המידה.

זהבית נגלר: רק לצורך ההבהרה, אחרי כן יהיו פניות למוסד לביטוח לאומי או לוועדה, המטרה של התקנות האלה ושל החוק הייתה לאפשר זכאות לצרכן בבית המגורים שלו ולכן זה אומר שמבחינתנו הזכאות הזאת תינתן פעם אחת לזכאי.

זהבית נגלר: זה לא מישהו שיכול לשכתב את הזכאות שלו.

שלומית אבינח: מה קורה אם הוא עובר דירה?

זהבית נגלר: עדיין, הוא צריך לבטל את מקום הצרכנות הקודם ולהעביר את הזכאות שלו למקום בו הוא מתגורר עכשיו.

זהבית נגלר: זה אמור גם לגבי עסקים וגם לגבי מגורים.

זהבית נגלר: זה אומר שאם אני צרכן שזכאי להבטחת הכנסה ועברתי דירה ולא החלפתי את הצרכנית על שמי ופתאום יש שלושה חשבונות, אני לא אתן את הזכאות הזו בשלושה חשבונות אלא במקום שזה רלוונטי לגבי האדם שמשלם את החשבון.

זהבית נגלר: זה נראה לי מובן מאליו.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה לא מובן.

סופה לנדבר: כל ההוראות, מה שאתם רוצים להעביר ללקוח, זה יהיה באותו מכתב שתצרפו למכתב של הביטוח הלאומי.

סופה לנדבר: יכול להיות שמה שמובן לנו, לא מובן לאותם קשישים.

סופה לנדבר: לכן אני רוצה שהדברים יהיו ברורים.

סופה לנדבר: אני מסכמת את הישיבה.

סופה לנדבר: עד ה-27 באוגוסט כל הלקוחות יקבלו את המכתב כאשר ההנחה תינתן רטרואקטיבית.

סופה לנדבר: אני מבקשת לתרגם את המכתב לכל השפות אותן דוברים האנשים – אמהרית, רוסית ובמידת הצורך, תשקלו את זה, צרפתית.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה יכול להיעשות בקלות משום שהתשלום עבור תרגום דף הוא בסך הכול מאה שקלים כולל מע"מ.

סופה לנדבר: אנחנו בוועדה מתרגמים כי אנחנו ועדה שפועלת בכל השפות.

כרמית נאור: מבחינה מחשובית, אנחנו לא יכולים להוציא את המכתבים בשפות השונות.

כרמית נאור: עם זאת, כל הפרסומים בסניפים ובכל המקומות, הם יוצאו בשפות השונות.

סופה לנדבר: אני חושבת שאתם יכולים לתרגם את זה.

סופה לנדבר: תחשבו איך אתם עושים זאת.

כרמית נאור: צריך להבין, זה לא חוסר רצון של המוסד לסייע.

כרמית נאור: המכתב הוא כמו כל מכתב שמקבל אדם שמקבל הבטחת הכנסה.

כרמית נאור: מדובר באותה מערכת והמערכת הזאת יודעת לדבר רק בעברית.

סופה לנדבר: תלמדו אותה לדבר ברוסית.

כרמית נאור: מדובר בהוצאה של כמה מיליוני שקלים.

סופה לנדבר: תנו את זה לאנשי המחשבים ואני בטוחה שתוך יום תקבלו תשובה.

סופה לנדבר: רבותיי, צריך לתרגם את המכתב הזה כי האדם צריך לקבל אותו בביתו ומי שלא קורא עברית, צריך לקבל את המכתב בשפה שתהיה ברורה לו.

סופה לנדבר: אני גם מבקשת לתלות שלטים בכל השפות בחברת החשמל ובביטוח לאומי, שלטים שיסבירו את החקיקה.

סופה לנדבר: סיכמנו שביטוח לאומי יצרף את המכתב של חברת חשמל.

סופה לנדבר: בסך הכול אנחנו מרוצים שהחקיקה הסוציאלית יוצאת לדרך.

יואל מיכלסון: אני מבקש להבהיר משהו לגבי לוח הזמנים.

יואל מיכלסון: המערכות שלנו הן כבדות מאוד.

יואל מיכלסון: אנחנו מקווים שנסיים את הפיתוח תוך חודשיים-שלושה, ואני לא יכול להתחייב לזמן.

סופה לנדבר: אתם הראשונים שידעתם שאנחנו הולכים לבצע את החוק הזה.

סופה לנדבר: אם משרד התשתיות אומר שאין שום בעיה, אני מקבלת את מה שהם אומרים.

יואל מיכלסון: הלקוחות שלנו מקבלים במהלך חודשיים כך שהראשון יקבל בעוד חודשיים, אבל האחרון יקבל אחרי עוד חודשיים.

סופה לנדבר: הקשישים כל יום מתקשרים אלינו ואני רוצה שהם ידעו מה קורה אתם.

בלה מרון: החשבונות יוצאים במשך חודשיים.

סופה לנדבר: תודה רבה.