ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 264, 2007-06-04 12:30

משה כחלון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

משה כחלון: אנחנו דנים היום ב3 נושאים שאמורים לבוא לאישור הוועדה.

משה כחלון: אישור הוועדה בהתאם להוראות סעיפים 2 ו3(ג) לחוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ"ה-1995 לגבי: 1.

משה כחלון: החלטת הממשלה בדבר קביעת קטע 18 ככביש אגרה 2.

משה כחלון: תקופת הזיכיון בקטע 18 3.

משה כחלון: סכום האגרה המרבי בקטע 18 והדרך לעדכונו.

משה כחלון: בדיון הקודם הייתה מחלוקת בנושא עודפי גבייה.

משה כחלון: אני מיניתי את חבר הכנסת ישראל חסון מטעם ועדת הכלכלה על מנת שיקיים פגישה עם מר יהודה כהן, מנכ"ל חברת כביש חוצה ישראל, אהוד סביון, מנכ"ל חברת דרך ארץ, עו"ד טלי ירושלמי, היועצת המשפטית של כביש חוצה ישראל ומר דב איצקוביץ, מנהל אגף כלכלה בדרך ארץ.

משה כחלון: סוכם כדלהלן: 1.

משה כחלון: יתרות הגבייה בשלב זה יוקפאו עד אשר ידווח לוועדת הכלכלה על הנושאים הבאים: א.

משה כחלון: בחינה דקדקנית של חישוב עלויות האכיפה על מנת לחשב יתרות.

משה כחלון: ב.

משה כחלון: בחינת מכניזם חוקי להפניית יתרות הגבייה למטרות אחרות (על בסיס החלטה של משרד התחבורה ובאישור ועדת הכלכלה), לא רק למסגרת איזון עלויות אכיפה או הוזלת קנסות ובאופן מקיף עידוד עבריינות.

משה כחלון: הייתה לי שיחה עם שר התחבורה בעניין.

משה כחלון: אני חושב שהמדינה חוקקה בזמנו חוק שהוא לא מתאים להיום, יש בו הרבה עיוותים וצריך לתקן אותו.

משה כחלון: אני ביקשתי משר התחבורה לטפל בנושאים מסוימים.

משה כחלון: הוא העביר את זה למנכ"ל שלו, גדעון סיטרמן, שאתמול בערב הייתה לי איתו שיחה.

משה כחלון: הוא הודיע לי שהערב השר מכנס דיון על מנת לטפל ב3 נושאים.

משה כחלון: הדבר הראשון זה לבדוק אפשרות של השבת הכסף ללקוחות, והדבר השני זה בדיקת המנגנונים.

משה כחלון: אנחנו יודעים שהתחשבנות של הגבייה נעשית אחת לשנה.

משה כחלון: חברת הכנסת תירוש הציעה שבמקום שהמנגנונים יהיו כל שנה זה יהיה כל חודש.

משה כחלון: זה יכול להיות בעייתי כל חודש, אבל לפחות כל רבעון.

משה כחלון: השאיפה היא כל חודש, אבל כל רבעון זה נותן לנו חודש וחצי לכל כיוון.

משה כחלון: אולי גם זה יספיק, כדי שלא ייווצר מצב שיצברו עודפים.

משה כחלון: קיים בהסכם סעיף שמדבר על כך שמדינת ישראל תוסיף או תשלים את הפער בין ההכנסה החזויה להכנסה בפועל.

משה כחלון: זה סוג של רשת ביטחון.

משה כחלון: רציתי לבדוק שכל הפרמטרים בפנים, כולל אגרה, ואין שם איזו חלוקה מלאכותית כך שהמדינה צריכה לשלם כסף.

משה כחלון: אני לא אומר שזה קיים.

משה כחלון: נבדוק שהחברה לא מרוויחה פעמים.

יעקב כהן: מה גובה האגרה?

יעקב כהן: דיברו על זה שיורידו.

משה כחלון: בקטע 18 החליטו להפחית בכ-50%.

משה כחלון: במקום 6.06 זה יהיה 3.5 שקלים.

אבי דור: במו"מ הוחלט על 3.52.

אבי דור: הנושא של ההתייקרות בקטע המרכזי עלה בישיבה הקודמת.

אבי דור: הסברנו שזה בהתאם להסכם המקורי.

גלעד ארדן: כמה משלם אדם שנוסע בכל הכביש?

טלי ירושלמי: מי שנוסע בקטע 18 משלם מחיר קבוע.

גלעד ארדן: כמה עולה כל קטע בכביש של היום?

אהוד סביון: כ3 שקלים ל9 קילומטר.

אהוד סביון: פה זה 3.5 ל18 קילומטר.

גלעד ארדן: אפשר להגיד שבמקום 20 הם גובים 3.

משה כחלון: תציגו את החלטת הממשלה בדבר קטע 18 ככביש אגרה.

יהודה כהן: מדובר בקטע 18.

יהודה כהן: יש בכביש הזה כש2.

יהודה כהן: 5 אורך כולל של גשרים.

יהודה כהן: זה הרבה מאוד בשביל 18 קילומטר.

יהודה כהן: יש מנהרה באורך 350 מטר, ועוד 2 מטר מעברי רצף ומעבר חיות של 150 מטר כל אחד.

יהודה כהן: נוסף למנהרה יש עוד שני מעברי רצף שהם כמו מנהרות.

יהודה כהן: הכביש הוא כביש יקר.

יהודה כהן: ההשקעות זה בעצם ביטוי של טיפול נופי על מנת להקטין למינימום את הנזקים, על מנת לאפשר לכביש להשתלב מבחינת בעלי חיים, מבחינת עבודות בנושא שימור צמחים וכו'.

יהודה כהן: היו עבודות מדינה שהופסקו בגלל בעיית הקברים.

אתיבנדלר: איפה הקברים נמצאו?

יהודה כהן: ברגבים וביענים נמצאו קברים.

יהודה כהן: על סמך החלטות של השר הנוגע בדבר הופסקו העבודות שם עד למציאת פתרון.

יהודה כהן: יש היום פתרון הנדסי לקברים האלה.

יהודה כהן: התחילו לעשות את הכביש הזה ב99 וב2000 שלא באמצעות תקציב אלא באמצעות זכיין.

יהודה כהן: התחלנו לנהל מו"מ עם "דרך ארץ" על צירוף הקטע הזה לזיכיון.

יהודה כהן: המו"מ לא צלח, הוא נמשך הרבה זמן.

יהודה כהן: קיבלנו הנחייה להתחיל את הכביש תקציבית.

יהודה כהן: מדובר בעבודות שאת חלקן הפסקנו, את חלקן השלמנו.

יהודה כהן: ב2005 השר מאיר שטרית נתן הנחייה לחדש את המו"מ ולחזור חזרה ל"דרך ארץ".

יהודה כהן: זאת הייתה ההחלטה ב2005.

גלעד ארדן: האם עשיתם את ההתקשרות על החלק הדרומי?

יהודה כהן: זה בתקציב מדינה נטו.

גלעד ארדן: מי המבצע?

יהודה כהן: אנחנו.

גלעד ארדן: האם זאת הנחיה של ממשלת ישראל שהקטע הדרומי יהיה בתקציב מדינה והקטע הצפוני יהיה במימון הציבור?

יהודה כהן: כן.

גלעד ארדן: הדרום בחינם, הצפון משלם.

אבי דור: צריכה להתקבל ההחלטה לגבי אם הקטע הזה הוא כביש אגרה או לא.

גלעד ארדן: מי יקבל את האגרה?

קרן טרנר: אנחנו רוצים רמת שירות גבוהה בקטע הדרומי כמו בקטע הצפוני.

קרן טרנר: לא מגיע פחות לקטע הדרומי.

גלעד ארדן: אני לא אומר שמגיע פחות.

גלעד ארדן: זה עניין של סדרי עדיפויות של המדינה.

גלעד ארדן: המדינה יכולה לתת כל שירות שהיא רוצה בכספה, או שהיא יכולה לגבות עליו כסף מהאזרחים.

גלעד ארדן: במקרה הספציפי הזה היא החליטה שתושבי הדרום בשלב זה לא יממנו את זה באגרה, אבל תושבי הצפון יממנו את זה באגרה.

אתי בנדלר: חוק כביש אגרה שהתקבל בשנת 1995 הגדיר בסעיף 2 שלו שכביש ארצי לישראל בקטעים שמפורטים באותו סעיף יהיו כבישי אגרה.

אתי בנדלר: אחר כך נאמר שהממשלה , באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאית להחליט כי קטעים נוספים של כביש ארצי לישראל יהיו כבישי אגרה.

אתי בנדלר: לגבי הקטע הדרומי הממשלה עדיין לא החליטה, לכן הצעת החלטה כזאת לא הובאה לאישור ועדת הכלכלה .

אתי בנדלר: מה שמובא היום זה דווקא לגבי קטע 18, הקטע שהממשלה החליטה שיהיה כביש אגרה.

אתי בנדלר: ההחלטה הזאת טעונה אישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

גלעד ארדן: מדוע הממשלה מחליטה לחוד על הצפון ככביש אגרה ולא מחליטה באותו זמן גם על הדרום?

גלעד ארדן: האם מישהו יודע מה השיקול שהנחה את הממשלה בעניין הזה?

קרן טרנר: אנחנו בחנו לגופו של עניין האם לעשות את הקטע הדרומי והצפוני בשיתוף הסקטור הפרטי או תקציבית.

קרן טרנר: הקטע הדרומי התחיל בעלות מסוימת.

קרן טרנר: העלות גדלה בהרבה.

קרן טרנר: בקטע 18 הוודאות לגבי התקציב גדולה יותר.

קרן טרנר: זה אחד השיקולים.

קרן טרנר: ראינו מודל פיננסי.

קרן טרנר: עשינו עבודת מטה מאוד מסודרת.

קרן טרנר: החלטנו לעשות אותו כפרוייקט בשיתוף הסקטור הפרטי, כולל גביית אגרה.

גלעד ארדן: השיקולים שלכם נשמעים פיננסים בלבד, הם לא מתחשבים בציבור שגר פה או שם.

גלעד ארדן: לא חשבתם לקרב בן פריפריה למרכז כך שאנשים יוכלו לעבוד פה ולנסוע כל יום הביתה?

גלעד ארדן: המ.מ.מ הגיש מסמך שאם אתה מחשב את האגרה הנוספת פלוס הקטע המרכזי לאדם שגר בצפון הרחוק זה עניין של 700 שקלים כדי לנסוע בכביש חוצה ישראל.

גלעד ארדן: זה פרמטר שלקחתם בחשבון כשהחלטתם צפון כך ודרום אחרת?

אבי דור: יש את משרד התחבורה בתוך התהליך הזה.

אבי דור: זה התפקיד שלו בתוך הפרוייקט.

גלעד ארדן: יש לו תקציב מוגדר.

גלעד ארדן: מה הוא יכול לעשות, הרי ידיו קשורות.

אבי דור: גם למדינת ישראל יש תקציב מוגדר.

אבי דור: על כל פרוייקט כזה מתבצעת בדיקה כלכלית כדאית למשק.

אבי דור: משרד התחבורה לוקח בחשבון בתוך הבדיקה הזאת את ההיבטים שאמרת.

גלעד ארדן: כדאיות זה אם הכביש יכסה את ההוצאות שלו בטווח של עלות סלילה מול הכנסות.

גלעד ארדן: האם יש לכם איזה שהם פרמטרים או עשיתם עבודה מחקרית כמה זה יחסוך בעומסי תנועה, כמה זה יחסוך בזיהום אוויר, כמה זה יחסוך בתאונות דרכים?

גלעד ארדן: האם הדברים האלה לטווח הארוך נכנסו לחישוב ויצא שבדרום משתלם להשקיע את זה ובצפון לא בהכרח משתלם להשקיע את זה?

גלעד ארדן: בצפון יש הרבה יותר תושבים.

קרן טרנר: הדבר הראשון שאנחנו שוקלים זה הכדאיות הכלכלית למשק בהיבט של חיסכון בזמן, חיסכון בעלויות תפעול ותאונות דרכים.

קרן טרנר: בודקים אם הקטע כדאי כלכלית או לא.

קרן טרנר: מאוחר יותר אנחנו מתייחסים לנושא הפיננסי.

קרן טרנר: אנחנו גם מתחשבים בזה שפינוי המקורות יאפשר כבישים נוספים בצפון ובדרום.

גלעד ארדן: כיוון שהעומסים בצפון הרבה יותר משמעותיים בכבישים מאשר בדרום - אם מישהו חושב אחרת שיגיד את זה עכשיו - הייתי מעוניין לראות את העבודה שעשיתם בנושא הזה.

קרן טרנר: קטע 19 ו20 לא הובאו עם קטע 18 בגלל פערי הזמן.

גלעד ארדן: יש לכם עבודות בנושא הזה כדי לראות שנשקלו גם הפרמטרים האלה?

אבי דור: יש עבודה על כל קטע בנפרד.

אבי דור: אני חושב שמי שאחראי מטעם משרד התחבורה יכול להציג את העבודות.

משה כחלון: מה הסיכוי שהחלק הדרומי יהיה בתשלום?

קרן טרנר: זה דורש אישור.

משה כחלון: יש כוונה למשרד האוצר לתבוע שהחלק הדרומי יהיה בתשלום?

קרן טרנר: כן.

יהודה כהן: אמרתי קודם שהיה מו"מ עם "דרך ארץ".

יהודה כהן: ב12.1.2006 נחתמה בין המדינה, באמצעות החשב הכללי ובברכת שר התחבורה דאז מאיר שטרית, ובין בעלי הזיכיון תוספת שניה לחוזה הזיכיון שבה מצרפים את קטע 18 לחוזה.

יהודה כהן: אני מציע שאת כל הרקע החוזי של הדבר הזה תיתן היועצת המשפטית שלנו.

טלי ירושלמי: בסעיף 2 הממשלה רשאית להחליט שקטעים נוספים של הכביש יהיו כבישי אגרה.

טלי ירושלמי: זה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

טלי ירושלמי: סעיף 3א לחוק מאפשר לשר האוצר ולשר התחבורה להחליט כי קטע נוסף של הכביש, שלגביו הוחלט שהוא יהיה כביש אגרה, ייכלל בחוזה הזיכיון שנחתם עם בעל הזיכיון.

טלי ירושלמי: זאת הוראה מיוחדת שמאפשרת להרחיב את תחולת הסכם הזיכיון שנחתם עם הזכיין לקטעים נוספים.

טלי ירושלמי: אחרי מו"מ ארוך נחתמה התוספת.

אתי בנדלר: הכיצד בינואר 2006 נחתמה בין המדינה ובין הזכיין תוספת להסכם המקורי ללא שזה הובא לאישור ועדת הכלכלה?

טלי ירושלמי: היא לא התבססה על החלטת הממשלה.

אתי בנדלר: נחתמה תוספת לגבי קטע 18 ללא אישור חוקי לזה שזה יהיה כביש אגרה?

טלי ירושלמי: נכון.

טלי ירושלמי: יש סידרה של תנאים מתלים שאומרים שהתוספת הזאת תיכנס לתוקף רק כשהתנאים המתלים מתמלאים.

טלי ירושלמי: התנאי הראשון זה החלטת הממשלה.

טלי ירושלמי: התוספת הזאת עד היום אינה בתוקף.

טלי ירושלמי: התנאי השני זה אישור ועדת הכלכלה, אישור ועדת הכספים של הכנסת והחלטת שר האוצר ושר התחבורה.

טלי ירושלמי: העיקרון המוביל זה שעל בעל הזיכיון מוטלות אותן התחייבויות שמיוחסות לאותן זכויות כמו שהיה בקטע המרכזי.

טלי ירושלמי: זה הרחבה של הסכם הזיכיון.

טלי ירושלמי: מלבד שינויים שמתחייבים מאותה הוספה העקרונות הם אותם עקרונות.

טלי ירושלמי: הפעילות מבוצעת באמצעות חברה בת, שהיא מיוחדת לקטע 18 ולהתקשרויות של קטע 18.

טלי ירושלמי: ההפעלה צריכה להיות באותה רמה.

שלמה זומר: הממשלה עוזרת בבניית הכביש והשלמתו בכמה דברים.

שלמה זומר: כל הנושא של הפקעות ופינוי תשתיות נעשה על ידי המדינה.

שלמה זומר: המדינה מסייעת גם בחלק מהקמת הכביש, במחלפים.

יהודה כהן: זה קרה כאשר המו"מ נכנס להקפאה עמוקה.

משה כחלון: כמה המדינה שילמה השנה?

שלמה זומר: בחציו הראשון של השנה שולמו כ13 מיליון שקל.

שלמה זומר: הצפי לקטע הקרוב זה עוד כ13 מיליון שקל.

שלמה זומר: סך הכל לשנה 26 מיליון שקל.

יהודה כהן: הצפי אומר שלא נצטרך לשלם סובסידיה.

משה כחלון: הטם בשנה הבאה אתם חושבים שמגיעים לאיזון?

אהוד סביון: אני חושב שבסוף השנה נגיע לאיזון כי התנועה בכביש בחודש מאי הייתה 14% יותר מבשנה קודמת.

אהוד סביון: הכביש הוא פשוט מוצלח מבחינת הנסיעה.

אהוד סביון: הנוסעים מאוד מרוצים.

אהוד סביון: אנחנו מקבלים את הנתונים.

אהוד סביון: לפי הנתונים שלנו, בסוף השנה הזאת נגיע לאיזון.

משה כחלון: מה אחוז המנויים שיש לכם?

אהוד סביון: 80% מהנסיעות זה מנויים.

אבי דור: אנחנו צופים שלא נצטרך לממש בקטע הזה את רשת הביטחון.

אבי דור: זה לפי המודל.

אהוד סביון: המדינה פה ניהלה מו"מ קשה.

אהוד סביון: בכל המו"מ ויתרנו.

אהוד סביון: הרשת, כפי שישנה פה, לא תבוא לידי ביטוי.

אהוד סביון: הפריפריות של הצפון מחכות לכביש.

אהוד סביון: אנחנו רואים את זה בכל הדיווחים של השירות, בכל הבקשות.

יעקב כהן: הוויכוח הוא על המחיר.

גלעד ארדן: האם מחכים להוצאות תשלום, או שמחכים לנסוע בכביש?

אהוד סביון: מחכים לנסוע בכביש.

אהוד סביון: החוכמה היא שנעשה את זה בזמן, שתתנו לנו כמה שיותר מהר להתחיל.

אהוד סביון: על חשבוננו התחלנו עבודות מוקדמות, כדי לקדם את זה ושהכביש הזה ייפתח בזמן יחסית סביר.

גלעד ארדן: אין לי טענות.

גלעד ארדן: האם אופן העלאת התעריפים של קטע 18 זהה לאופן העלאת התעריפים בכביש המרכזי?

יהודה כהן: לא.

אהוד סביון: יש הקלה.

משה כחלון: מה יעד הנסיעות שם?

שלמה זומר: לפי תחזיות המדינה זה מתחיל ב9.6 מיליון נסיעות בקטע הזה בשנת 2010.

שלמה זומר: זה מגיע ל14.5 מיליון בשנת 2029.

שלמה זומר: התחזיות של הזכיין הרבה יותר גבוהות.

יהודה כהן: התחזיות שלנו יותר זהירות ושמרניות.

יהודה כהן: הסל שלנו הוא הרבה יותר מתון.

יהודה כהן: הם צופים נסיעות הרבה יותר גדולות.

יהודה כהן: יכול להיות.

קריאה: כמה כסף הזכיין יקבל מהמדינה אם הוא לא יעמוד ביעד?

שלמה זומר: 90% מהחוסר.

משה כחלון: כדאי לו לעבור את זה.

אהוד סביון: בלהחזיר את ההלוואה למלווים ביעד הפדיון הנמוך אנחנו מגיעים ל1.05, 1.06.

אהוד סביון: זה 5% מעל המצב שאנחנו בdefault.

אהוד סביון: צריך להגיע ל100%.

אהוד סביון: המדינה השיגה פה הישג גדול במו"מ הזה.

שלמה זומר: יש מענק התאמה של 10 מיליון דולר.

שלמה זומר: כאשר המדינה חתמה על מסמכים פיננסיים בחודש פברואר היא התחייבה להגן על עלייה בשיעור הריבית ממועד החתימה ועד מועד הסגירה הפיננסית.

שלמה זומר: העלות של 0.1% בריבית היא 6.3 מיליון שקל.

שלמה זומר: במידה והריבית יורדת הסכום מקוזז ממענק ההקמה.

שלמה זומר: היום אנחנו יודעים שהריבית ירדה.

שלמה זומר: אנחנו מדברים על כ- 20 מיליון שקלים שההגנה על הריבית באה לטובת המדינה.

שלמה זומר: המדינה הסכימה שיהיה חוב נוסף שייכנס לפניה, כדי לסייע בהקמת קטע 18.

גלעד ארדן: גם בקטע הצפוני יש מסלול של העלאת תעריפים.

שלמה זומר: לאחר הסגירה הפיננסית ההצמדה היא לסל של מטבעות שמורכב משקל ודולר.

שלמה זומר: הסל הזה נוכה פעם אחת בסגירה הפיננסית, פעם אחת במועד התוקף, ופעם אחת 15 שנה לאחר קבלת תעודת הגמר של הכביש.

שלמה זומר: פעם בחצי שנה מעדכנים לפי אותו סל מטבעות שנקבע.

שלמה זומר: בנוסף לזה יש תוספת הצמדה של אחוז וחצי ב1 באפריל כל שנה.

משה כחלון: מה זאת התוספת הזאת?

משה כחלון: למה אחוז וחצי?

טלי ירושלמי: כך גם בקטע המרכזי.

טלי ירושלמי: אנחנו צמודים לעקרונות בזיכיון בקטע המרכזי.

אתי בנדלר: מדוע מבטיחים עלייה ריאלית של האגרה מידי שנה?

קריאה: הרעיון הוא עלייה ברמת החיים שאמורה להיות 2,3 אחוז.

גלעד ארדן: בואו נכניס סעיף בחוק שזה כפוף לעלייה ברמת החיים.

גלעד ארדן: אנחנו נחזור לפה כל שנה כדי לראות אם עלתה רמת החיים.

אתי בנדלר: למה עלייה ברמת החיים באה לידי ביטוי במדד יוקר המחיה?

גלעד ארדן: עלייה ברמת החיים תבוא לידי ביטוי בזה שיהיה שימוש מוגבר בכביש והזכיין ירוויח הרבה יותר.

אהוד סביון: היה פה עדכון תלת שנתי של האגרה.

אהוד סביון: בנושא הזה העדכון בוטל והאגרה לא תרד ולא תעלה מידי 3 שנים.

אהוד סביון: לגבי הנושא של האחוז וחצי.

אהוד סביון: צריך להבין שזה כל המודל של הb.o.t. .

אהוד סביון: השקענו כמיליארד 300 מיליון דולר.

אהוד סביון: החישובים שנעשים באחוז וחצי קשורים לכל הנושא של ההשקעה הגדולה שנעשתה, בהחזר ההלוואה למלווים.

משה כחלון: למה זה צריך לבוא ככה?

משה כחלון: אתה לא יכול להסביר ציבורית מדוע באה כנסת ישראל וממשלת ישראל ונותנת כל שנה אחוז וחצי.

אהוד סביון: האחוז וחצי קשור לכל המודל הפיננסי .

אהוד סביון: אין פה עניין של רווח.

גלעד ארדן: זאת הטעייה.

גלעד ארדן: למה שלא תהיה שקיפות כך שהציבור ידע כמה זה עולה?

גלעד ארדן: ראינו בדיון הקודם שהמחירים שלכם עלו.

גלעד ארדן: זה לא מופנה כלפיך, כי אתה רק חתמת על החוזה.

גלעד ארדן: זאת זכותכם לממש אותו.

גלעד ארדן: זה שחברי כנסת אישרו הסכם ואמרו שהדור הבא יממן את הדור הנוכחי זאת הטעייה.

גלעד ארדן: ב-5 שנים המחיר שלכם התייקר ב100%.

גלעד ארדן: אישרו בהתחלה 5.28, היום זה עשר ומשהו.

גלעד ארדן: נוסיף את אותה טעות גם על קטע 18?

גלעד ארדן: שתהיה שקיפות מהרגע הראשון.

אהוד סביון: זה מה שאיפשר את המודל הזה.

אהוד סביון: השקיע פה גורם פרטי כמעט 6 מיליארד שקל.

אהוד סביון: המשק הרוויח מכל הסיפור הזה.

אהוד סביון: כל הכסף הזה הוא לא רווח של יזמים פרטיים.

אהוד סביון: הם לקחו סיכון ענק.

אהוד סביון: זה על מנת להחזיר את ההלוואה.

אהוד סביון: כשהגיעו חברי ועדת הכלכלה הצגנו בפניהם את כל המודל הזה מהתחלה.

גלעד ארדן: קראתי את כל הניירות, את כל ההסכמים, את כל הפרוטוקולים.

גלעד ארדן: יש מסמך של מרכז המחקר של הכנסת שאומר שהמחיר בישראל של כביש אגרה הוא 550% יותר יקר מכבישי אגרה בארצות הברית.

גלעד ארדן: האם זה נראה לכם מוצדק?

טלי ירושלמי: זה לא נכון.

טלי ירושלמי: המחקר הזה לא מבוסס על שום דבר.

גלעד ארדן: אני נהגתי מניו-יורק עד לצפון קרולינה.

גלעד ארדן: אני יודע כמה שילמתי.

גלעד ארדן: זה הרבה יותר זול מאשר פה.

גלעד ארדן: יהודה כהן: מדובר בכבישים שנסללו על ידי המדינה והטילו אגרה נמוכה.

גלעד ארדן: המדינה תקצבה אותם שם.

גלעד ארדן: אני לא בא בטענות אליכם, אני רק מבקש שהם יתקצבו.

גלעד ארדן: מה איכפת לי איך הם יעשו את זה.

קרן טרנר: יש מדינות שבוחרות לסלול כבישים רק באמצעות מה שיש להן, ויש מדינות שבוחרות להשקיע בפיתוח שלהן, להשקיע בתשתיות ולהיעזר בסקטור הפרטי.

קרן טרנר: יש משק בית שקונה מה שהוא יכול, ויש משק בית שלוקח הלוואות, לוקח משכנתא ומתפתח.

קרן טרנר: אנחנו, כמו מדינות אחרות בעולם, בחרנו לעשות פרוייקטים בשיתוף הסקטור הפרטי.

גלעד ארדן: זה רק במקרה הזה.

ישראל חסון: המדינה התחייבה שקטע 18 יהיה כביש ללא אגרה.

ישראל חסון: אמר פה מופז שבגלל שהם נתקלו בקושי הם החליטו להפנות את זה למימון של יזם פרטי.

ישראל חסון: שאלתי אותו על הניצול התקציבי של משרד התחבורה בשנת 2006, לאן הלכו העודפים.

ישראל חסון: הקטע הזה היה ממומן.

יהודה כהן: עד שהתקבלה החלטה לעצור את זה.

ישראל חסון: התקבלה החלטה ש49% המדינה, כשאת השאר האזרח ימשיך לשלם.

קרן טרנר: הניצול התקציבי של משרד התחבורה הוא גבוה מאוד.

ישראל חסון: רק השאלה לאיזה פרוייקטים ולאן.

קרן טרנר: הפרוייקטים שקופים.

ישראל חסון: יש 4 פרוייקטים תחבורתיים בצפון.

ישראל חסון: כביש 90, כביש 18 ושתי מסילות רכבת.

ישראל חסון: מה מהם מתבצעים במימון משרד התחבורה?

קרן טרנר: כביש 90 בביצוע.

קרן טרנר: יש שם איזו שהיא חריגה.

קרן טרנר: אנחנו עובדים על מקורות תקציביים.

ישראל חסון: רק עוקף תל- חצור בוצע.

קרן טרנר: בעין אווזים התגלתה בעיה בקרקע בנוגע לתוספת עלות של 300 מיליון שקל.

קרן טרנר: גם בזה דנים.

קרן טרנר: בחרנו ללכת לפרוייקטים בשיתוף הסקטור הפרטי.

קרן טרנר: השקענו כסף תקציבי.

קרן טרנר: רק בקטע 18 אומדן עלות המדינה הוא כחצי מיליארד שקל.

קרן טרנר: אנחנו רוצים למשוך סקטור פרטי לבוא ולעבוד עם הממשלה כדי להשקיע יותר בתשתיות.

קרן טרנר: הפסקה הישיבה התחדשה בשעה 14:00

משה כחלון: אני מחדש את הישיבה .

משה כחלון: אני מבקש לקיים את ההצבעות בחלקים.

משה כחלון: אני מבקש לאשר את החלטת הממשלה מס' 839 מיום 10.12.2006, בה נקבע כי קטע 18 יהיה כביש אגרה.

חוה ראובני: אנחנו מתנגדים לפיצול.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 2 אושר אישור תקופת הזיכיון, בהתייחס לקטע 18 -כיתרת תקופת הזיכיון על פי חוזה הזיכיון.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 נמנע – 1 אושר את סכום האגרה המרבי בגין נסיעה בקטע 18 ואת אופן עדכונו, כמפורט להלן מס' 18(3) לתוספת.

משה כחלון: ההצבעה הזאת היא על האחוז וחצי.

משה כחלון: מי בעד?

משה כחלון: ה צ ב ע ה בעד –5 נגד – 2 נמנע-1 אושר הנוסח שהביאה הממשלה