ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 201, 2007-05-28 10:30

מנחם בן-ששון: אין נושא שנמצא במוקד העבודה של הוועדה כמו הנושא של החברה לאיתור והשבת נכסים של נספי השואה.

מנחם בן-ששון: הדיווחים האלה הם חיוניים.

מנחם בן-ששון: כיוון שקראתי עכשיו דיווחים סדירים של המנכ"ל בפועל אני יכול לומר שיש תזוזה רצינית מאוד מאז שאדוני נכנס לעבודה, או לפחות מאז שאני יודע.

מנחם בן-ששון: על פי התאריכים למדתי שבימים הקרובים אתם עתידים להכריע הכרעות לגבי כניסת עובדים, אתם עתידים להוציא נכסים, אתם נמצאים ערב פרסום ברבים, אתם מחזיקים ביד לא מעט נדל"ן - אולי לא מה שהייתם רוצים - ומשאבים כלכליים לא מעטים.

מנחם בן-ששון: אני אבקש שבשולי הדיון היום נגדיר לעצמנו מה הבעיות.

מנחם בן-ששון: יש 4 ארגונים שעדיין מקשים ולא משתפים פעולה.

מנחם בן-ששון: אם נתבקש לתת את דעתנו על תהליכים שאתם עומדים בפניהם אנחנו בהחלט נעשה את זה.

מנחם בן-ששון: מר עמרני, בבקשה.

ישי עמרני: אני רוצה בסקירה מאוד תמציתית להציג את עיקרי הדוח של הפעילות של החברה כפי שבוצעה בחודשים האחרונים.

ישי עמרני: אני מכהן כמנכ"ל בפועל מזה 3 חודשים.

ישי עמרני: התקופה הזאת אפשרה לי לקדם סידרה שלמה של נושאים שאני רוצה להציג.

ישי עמרני: בצד המצגת הקצרה שאנחנו רוצים להציג אתם יכולים לקבל חוברת שבה יש פירוט יותר מלא ומקיף של כל האינפורמציה.

ישי עמרני: אני אדגיש רק את הנושאים המרכזיים שחשבתי שראוי להדגיש.

ישי עמרני: כמובן אחר כך, כאשר יהיה דיון, יהיו שאלות שאני אענה עליהן.

ישי עמרני: הדבר הראשון שאני רוצה לפתוח בו הוא עניין הקמת החברה ומוסדותיה.

ישי עמרני: ראוי לחזור ולהדגיש שהחברה היא חברה חדשה, חברה מיוחדת.

ישי עמרני: אנחנו בשלב הראשון של הפעילות היינו אמורים לטפל בכל אותם נושאים מחויבים על מנת שהחברה תוקם ותוכל להתחיל לפעול.

ישי עמרני: בחומרים שיש בפניכם יש את הפירוט היותר מלא של הדברים האלה.

ישי עמרני: נושא מרכזי שטופל היה אבחון ארגוני של החברה בהיותה חברה חדשה.

ישי עמרני: בחרנו את מטרות החברה וקביעת היעדים האופרטיביים: המיפוי של תהליכי החברה, גיבוש מדיניות ותפישת ההפעלה, המלצות שקיבלנו ובדקנו אותן ועל פי הן אנחנו פועלים למבנה ארגוני, הגדרת תפקידים, הצוות הראשוני של העובדים שהחברה נזקקת לו, התייחסות לעקרונות מסגרת התקציב, קביעת תוכנית עבודה לשלב ההקמה.

ישי עמרני: יש פעילויות ויש לוח זמנים שזה חלק מרכזי בתוכנית עבודה של כל גוף שמדובר בו.

ישי עמרני: יש כמובן הקמה בתשתית הפיזית של שאר המשרדים ואת כל מערכת המחשוב של החברה שבלעדיה אי אפשר לפעול.

ישי עמרני: הדבר המרכזי השני שאני רוצה להפנות את תשומת ליבכם הוא לפרק המרכזי ביותר בעבודת החברה שעוסק באיתור הנכסים.

ישי עמרני: על המסך אתם רואים את אותה קבוצה ראשונה של גורמים וגופים שהחברה יצרה איתם קשר וקיימה איתם סידרה שלמה של פעילויות ודיונים על מנת לקדם את הנושא של איתור הנכסים והעברתם לאחריות החברה.

ישי עמרני: ראשון ומרכזי בתוך המערכת זה האפוטרופוס הכללי.

ישי עמרני: האפוטרופוס הכללי העביר לחברה נכון להיום כ1000 תיקים סרוקים, 53 דירות מניבות, 335 חלקות קרקע ו60 מיליון שקל.

ישי עמרני: אנחנו נצטרך עם האפוטרופוס בהמשך הדרך לעשות את ההתחשבנות המלאה בעקבות מסקנת ועדת השערוך, על מנת לסכם איתו את ההיקף המלא של הכספים שצריכים להיות מועברים לחברה.

ישי עמרני: חלק מהדברים שדיברתי עליהם כבר מנוהלים על ידי החברה בצורה מאורגנת ומסודרת.

ישי עמרני: לגבי יק"ט.

ישי עמרני: יש קשר הדוק עם האפוטרופוס.

ישי עמרני: הפרופ' יוסי כץ קיים בדיקה לגבי הנושא הזה.

ישי עמרני: בימים אלה הוגשו לאפוטרופוס המסקנות של בדיקתו.

ישי עמרני: אנחנו טרם ראינו את המסקנות האלו.

ישי עמרני: קולט אביטל: לגבי מה?

ישי עמרני: על החלק מתוך הנכסים הכספיים של יק"ט שצריכים להיות מועברים לחברה.

קולט אביטל: הם מסתתרים מאחורי איזה שהוא הסכם עם הממשלה.

מנחם בן-ששון: זאת אחת הבעיות.

ישי עמרני: בעקבות הבדיקה הזאת נראה איך לקדם את העניינים.

ישי עמרני: עם קק"ל יש שיתוף פעולה יוצא מהכלל.

ישי עמרני: הייתה סידרה של פגישות.

ישי עמרני: קיבלנו מהם 136 חלקות קרקע.

ישי עמרני: 56 חלקות מוחכרות והן בטיפול מול מינהל מקרקעי ישראל שהוא המנהל של הקרקעות האלו מטעם קק"ל.

ישי עמרני: כמו כן קבענו השבוע את כל סדרי ההתחשבנות הכספית שמלווה כל מערכת כזאת, על מנת לראות גם את ההיסטוריה וגם את כל מה שיועבר לחברה מההיבטים הכספיים ולא רק הנדל"ניים.

ישי עמרני: הדבר הרביעי הוא הבנקים.

ישי עמרני: בסיוע של חברת הכנסת אביטל ועורכת הדין נורית אלשטיין קיבלנו את כל החומר שנאסף באמצעות ועדת החקירה.

ישי עמרני: בשלב ראשון קיבלנו את כל התקליטורים של החקירה.

ישי עמרני: אנחנו בהמשך נסכם את העברת התיקים הפיזיים שנמצאים היום בבעלות החברה.

ישי עמרני: לגבי בנק לאומי לא הגענו לתוצאות ממשיות.

ישי עמרני: לא קיבלנו אפילו אגורה שחוקה אחת.

ישי עמרני: כל מה שביקשנו מהם לאורך הדרך זה שיעבירו לנו, בעקבות מסקנות ועדת השערוך, את הבדיקה ואת הנתונים שהם צריכים להעביר לנו על פי חוק, על מנת שנוכל יחד איתם לסכם את היקף החוב שהם אמורים להעביר לחברה.

ישי עמרני: נכון לרגע זה לא צלחה דרכנו בעניין הזה.

ישי עמרני: יש עוד 4 בנקים שהיו בתוך המסגרת של עבודת ועדת החקירה.

ישי עמרני: בנק המזרחי, בנק דיסקונט, בנק מרכנתיל דיסקונט ובנק הפועלים.

ישי עמרני: הוצאנו להם מכתב אחרי שהם לא נענו למודעה שהחברה הוציאה בעניין של האינפורמציה על הנכסים שברשותם.

ישי עמרני: קיבלנו בשלב הזה רק 2 תשובות מבנק דיסקונט ומבנק מזרחי.

ישי עמרני: בנק מזרחי מערער על מסקנות ועדת החקירה.

ישי עמרני: הוא שלח אותנו ל"כספי אל כספי", שזה אותו משרד רואה חשבון שעשה את הבדיקה אצלו.

ישי עמרני: בנק דיסקונט טוען שאין בידיו נכסים ושום דבר.

ישי עמרני: הסוכנות היהודית מקיימת שיתוף פעולה עם החברה.

ישי עמרני: יושב-ראש הסוכנות וההסתדרות הציונית, מר זאב בינסקי, הוציא 2 מכתבים - אני אשמח להעביר לכם אותם - שפונים לכל עובדי הסוכנות שיעמדו ויעמידו לרשות החברה כל אינפורמציה שהם יודעים.

ישי עמרני: אנחנו נקבע איתם בזמן הקרוב פגישה.

ישי עמרני: הם פותחים לפנינו את כל הארכיונים שלהם.

ישי עמרני: אנחנו ניכנס לבדיקה מתואמת איתם לגבי כל הנכסים שנצליח למצוא במסגרת הזאת.

קריאה: לעובדים ולגמלאים.

ישי עמרני: מינהל מקרקעי ישראל.

ישי עמרני: קצת אחרי חריקות קטנות נכנסנו לשיתוף פעולה מלא.

ישי עמרני: קיימנו פגישה עם יעקב אפרתי, מנהל המינהל, ועם הצוות המלא שלהם.

ישי עמרני: אנחנו ניכנס לטיפול בכל הנושאים הקשורים איתם ובאמצעותם לגבי גורמים נוספים.

ישי עמרני: בשלב זה קיבלנו סידרה שלמה של נתונים על הפקעות ועל מכירות מכל הסוגים והמינים.

ישי עמרני: יהיה בידנו חומר על מנת לקדם את הפעולה.

ישי עמרני: אחרון אחרון חביב זה מוזיאון ישראל.

ישי עמרני: העבירו לרשותנו בימים האחרונים 3 רשימות מאוסף הירסו.

ישי עמרני: מי שלא יודע מה זה הירסו, אז זה אותו גוף שטיפל בתחילת הדרך, מיד אחרי המלחמה, בכל הנושאים שקשורים לפרטי אמנות וכך הלאה.

ישי עמרני: קיבלנו מהם 3 רשימות.

ישי עמרני: האחת 122 תמונות, 210 רישומים והדפסים, 720 פרטי יודאיקה.

ישי עמרני: הם משלימים עד סוף חודש יולי את הקטלוג של הפריטים האלה.

ישי עמרני: הם יעלו את זה בתיאום איתנו לאינטרנט שלהם ושלנו, על מנת שיעמדו הפריטים האלה לרשות הציבור כדי לאתר יורשים.

ישי עמרני: בנוסף לזה, במהלך חודש יולי, נסכם איתם על הפקה של תערוכה מהפריטים האלה, על מנת שאנשים יוכלו לראות באופן פיזי את הפריטים או חלקם ונוכל לקדם את הנושא של איתור היורשים.

ישי עמרני: זה בתמצית הפרק שעוסק באיתור הנכסים.

ישי עמרני: הנושא השלישי המרכזי והחשוב ביותר שעסקנו בו בחודשים האחרונים זה לבצע ולהיערך לפרסום הראשון של הנכסים המצויים בידנו לידיעת הציבור, על מנת לעשות את הצעדים הראשונים לאיתור יורשים.

ישי עמרני: הפרסום מתוכנן להיות בשבוע השני של יוני.

ישי עמרני: הפרסום יעשה באתר האינטרנט של החברה, שיעלה לאוויר בעברית ובאנגלית.

ישי עמרני: אפשר יהיה באמצעות האתר הזה למלא טופס בקשה שהוכן על ידינו און-ליין, אבל כמובן אפשר יהיה גם לקבל, באמצעות מוקד טלפוני שיוקם עם הפרסום שייתן מענה וסיוע למילוי הטופס, את הרשימה של הנכסים והטפסים למי שלא יכול למלא את הבקשה באמצעות האינטרנט.

מרינה סולודקין: באיזה שפות יהיה המוקד הטלפוני?

ישי עמרני: כרגע השפות שמדובר בהן זה עברית ואנגלית.

ישי עמרני: זה אחד הנושאים שאנחנו מתלבטים בו.

ישי עמרני: אנחנו נודיע על העלאת האתר בכמה מהעיתונים המרכזיים בארץ וגם בחוץ לארץ.

ישי עמרני: אנחנו נלווה את העלייה הזאת בקמפיין של יחסי ציבור, כולל הודעה לעיתונות ולתקשורת האלקטרונית, תדרוך כתבים, העברת אינפורמציה לגורמים וגופים שהם רלוונטיים וקשורים לנושא, כמו ארגוני הניצולים או חברי הכנסת, כל ועדות החברה מכל הסוגים, משרד החוץ לצורך סיוע והעברת אינפורמציה לחו"ל, וכך הלאה.

ישי עמרני: הרשימה הראשונה שתתפרסם תכלול את רשימת השמות הארצית שהועברה לחברה על ידי האפוטרופוס הכללי.

ישי עמרני: סדר גודל של כאלפיים ומשהו רשומות.

ישי עמרני: רשימת השמות והחשבונות של הבנקים, לאחר שאנחנו עושים מיון ותיוג שלה, זאת רשימת ועדת החקירה הפרלמנטרית שקיבלנו.

ישי עמרני: יש את רשימת השמות שהועברו על ידי קק"ל.

מנחם בן-ששון: כמה היו שם?

ישי עמרני: היו 9000.

ישי עמרני: אנחנו רוצים להעלות את הרשימות בצורה הטובה ביותר.

ישי עמרני: מה שיפורסם זה השם של הנספה ושם המשפחה - אם יש 3 שמות אז 3 – בעברית ובלועזית, סוג הנכס ואת הארץ שבה אנחנו יודעים לגבי המקום האחרון שהוא היה מצוי שם.

ישי עמרני: זה גם מה שמחייב אותנו החוק לפרסם.

ישי עמרני: אנחנו נלמד מהפרסום הראשון הזה.

ישי עמרני: אנחנו גם נערכים לקלוט את הבקשות באמצעות מערכת ממוחשבת ובאמצעות צוות של עובדים שאנחנו מכינים.

ישי עמרני: אני מקווה שבעקבות הגל הראשון נוכל ללמוד ולהסיק מסקנות להמשך.

ישי עמרני: הרשימה הזאת תתעדכן באופן שוטף ככל שנקבל נכסים נוספים.

ישי עמרני: אחרי חצי שנה אנחנו מחויבים על פי החוק לפרסם פרסום נוסף שהוא מעודכן יותר וכולל דברים נוספים.

ישי עמרני: דבר נוסף שאני רוצה להדגיש זאת תוכנית עבודה לשנת 2007.

ישי עמרני: מאז שנכנסתי לתפקידי חשבתי שזה יהיה נכון וראוי ונדרש שהחברה תאשר תוכנית עבודה לשנת 2007, כולל הפעילויות שנעשו וכאלו שאמורות עוד להיעשות.

ישי עמרני: עיקרי התוכנית הזאת כוללים את השלמת הטיפול בהקמת החברה, קביעת סידרי עבודה ונוהלי עבודה, העברת הנכסים הכספיים ונכסי הנדל"ן לגורמים שהזכרתי, המשך טיפול לאיתור נכסים עם גורמים נוספים, פרסום שוטף של רשימת הנכסים, הכנת תוכנית וביצוע לליווי תקשורתי של כל המערכת הזאת, בחינת סוגיית הסיוע לניצולים נזקקים, בחירה והפעלה של גורמי חוץ הנפגשים בחברה.

ישי עמרני: החברה עובדת עם גרעין של צוות חברות כוח אדם מצומצם.

נסים זאב: האם ליד רשימת הנכס יופיע השם של בעל הנכס?

ישי עמרני: יופיע השם של הנספה ככל שהוא יודע לאן הוא משויך.

ישי עמרני: זה בעקבות העבודה שנעשתה על ידי ועדת החקירה.

ישי עמרני: אפשר יהיה להגיש בקשות לא רק לגבי הרשימה שאנחנו מפרסמים.

ישי עמרני: אם מישהו יודע או חושב שיש איזה שהוא נכס שהוא קשור אליו, הוא יוכל לפנות באמצעות הטופס.

ישי עמרני: החברה תתחיל לטפל על מנת להתייחס לבקשה מהסוג הזה.

ישי עמרני: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד מתייחס לבעיות ולטיפול דחוף שאני רוצה להציג וגם רוצה לבקש שיתוף פעולה וסיוע של הוועדה.

ישי עמרני: הדבר הראשון זה לגבי פעילות האפוטרופוס הכללי.

ישי עמרני: מערכת היחסים היא תקינה וטובה.

ישי עמרני: אנחנו נכנסים עכשיו לשלב הקריטי, שהוא הקביעה של סידרי ההתחשבנות הכספית המלאה עם האפוטרופוס בעקבות ועדת השערוך.

ישי עמרני: פה אנחנו מתקשים לקבל מהאפוטרופוס את האינפורמציה הרלוונטית.

ישי עמרני: קיבלנו 60 מיליון שקל בלי המסמכים והנתונים והאסמכתאות הנלוות לזה.

ישי עמרני: בלי זה אי אפשר להתחיל לבחון את המערכת הזאת.

ישי עמרני: הם אמרו שיש לנו תיקים סרוקים שנעבוד איתם.

ישי עמרני: לא בא בחשבון, בלתי אפשרי, ולכן הנושא הזה יהיה צריך לקבל טיפול וסיוע של המערכת הזאת.

ישי עמרני: הדבר השני זה הנושא של יק"ט.

ישי עמרני: כאשר מגיעים לאיזה שהוא קצה חוט וצריך לממש את הנכסים מתחילות להתעורר בעיות מסוגים כאלה ואחרים.

ישי עמרני: הדבר השלישי זה הסיפור עם הבנקים.

ישי עמרני: עם הבנקים לא התקדמנו לשום מקום.

ישי עמרני: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מתקדמים על מנת שנוכל לטפל בעניין הזה כמו שצריך.

ישי עמרני: הדבר הרביעי זה הקמת ועדת ערר.

ישי עמרני: ועדת ערר היא כלי מרכזי בעבודת הוועדה.

ישי עמרני: העניין נתון כרגע בידיו של משרד המשפטים.

ישי עמרני: אנחנו מקווים מאוד שנוכל להתקדם בעניין הזה.

ישי עמרני: החברה בחנה את המסקנות של ועדת השערוך.

ישי עמרני: היא ביקשה לקבל לצורך המשך הבדיקה של העניין הזה 2 פרוטוקולים.

ישי עמרני: את הפרוטוקולים החברה קיבלה במלואם, אבל הסתבר שבצד הפרוטוקולים יש עוד התכתבויות שהיו חלק מעבודת הוועדה.

ישי עמרני: אנחנו ביקשנו לקבל משר המשפטים גם את המסמכים האלה.

ישי עמרני: בשלב הזה נענינו בשלילה.

ישי עמרני: בשביל שנוכל לסכם את עמדתנו לגבי עבודת ועדת השערוך חשוב וקריטי שנקבל את הנתון הזה.

קולט אביטל: אני רוצה לברך את ישי ואת החברה על מה שהם עשו בתנאים לא פשוטים, בתנאים לא קלים.

קולט אביטל: להקים יש מאין בנושא כל כך מורכב ומסובך זה לא פשוט.

קולט אביטל: אני מאוד מעריכה את זה.

קולט אביטל: אני רוצה להגיד כמה דברים שהם אופרטיביים.

קולט אביטל: יש כמה גופים שאצלם יש רכוש רב שלפי מיטב הבנתי לא הצלחנו להגיע איתם להסכם.

קולט אביטל: ודאי בגוף כמו הכשרת היישוב, שהוא גוף שכידוע נלקח על ידי הסוכנות היהודית לבעלים פרטיים, יש רכוש רב מאוד.

קולט אביטל: אני לא יודעת באיזו דרך, באיזו שיטה נמכר ובאיזה נזיד עדשים נמכרה הכשרת היישוב.

קולט אביטל: זה נעשה בלי ששמו לב שבהכשרת היישוב היו מרב ומיטב המגרשים והאדמות שנרכשו על ידי יהודים.

קולט אביטל: מי שרוצה את הרישום של הרכוש הזה יכול למצוא 30 אלף מסמכים בארכיון הציוני.

קולט אביטל: חשוב לגשת ולראות.

קולט אביטל: יש שם כרכים עבי כרס.

קולט אביטל: אני חושבת שבהכשרת היישוב, שאיתם לא הצלחנו להגיע להסכמה, תמצאו הרבה יותר מאשר במקומות אחרים.

קולט אביטל: כנ"ל לגבי חברת רסקו ולגבי יכין חק"ל.

קולט אביטל: רסקו ודאי צריך לגעת בה.

קולט אביטל: רסקו התמנתה בזמנו לבדיקה שלנו כי היא רצתה שנממן אותה.

קולט אביטל: אנחנו פשוט לא הגענו לזה.

קולט אביטל: יכין חק"ל טענה שאין לה שום רכוש.

קולט אביטל: כשסיימנו את עבודת ועדת החקירה היינו יכולים להסתפק בזה, אבל אז הסתבר לנו שאף אחד לא יתנדב להחזיר את הרכוש אלא אם יהיה החוק.

קולט אביטל: החוק הזה מחייב את כולם, כולל את הבנקים.

קולט אביטל: הם יכולים לעשות תרגילים מכל הסוגים באמצעות עורכי דין שלהם, באמצעות מודעות בעיתונות, אבל בסופו של דבר החוק הוא חוק והוא מחייב אותנו.

קולט אביטל: מרינה סולודקין ואני מתכוונות ללכת לבג"ץ.

קולט אביטל: אנחנו מכינות את הבג"ץ הזה.

קולט אביטל: בואו נראה מי יזכה בבג"ץ הזה.

מנחם בן-ששון: הבג"ץ הוא נגד מוסדות מסוימים?

קולט אביטל: מול הבנקים.

קולט אביטל: בנק לאומי בעיקר.

קולט אביטל: אנחנו מצאנו הרבה יותר מ20 אלף תיקים.

קולט אביטל: הם נופו ל9000 תיקים.

קולט אביטל: רוב התיקים האלה הם מבנק לאומי.

קולט אביטל: לא בכדי הם עושים את המלחמה הזאת.

קולט אביטל: אני חושבת שצריך לעזור בעניין הזה.

קולט אביטל: אנחנו כאן לרשותכם.

קולט אביטל: אני הבנתי שהבנק מעוניין לשלם איזה סכום כסף פעוט כדי להכין את האנשים שבזה נגמר העניין.

קולט אביטל: לזה התנגדנו כל השנים.

קולט אביטל: הם באו והציעו לכנסת ולכל מיני גופים אחרים 35 מיליון שקל.

קולט אביטל: אנחנו ודאי לא היינו הגוף שהיה צריך לקבל כסף מהבנקים או לחלק אותו.

קולט אביטל: לכך סירבנו.

קולט אביטל: אני חושבת שלבוא ולקבל מהם איזו שהיא נדבה קטנה ולהגיד שבזה נסתם הגולל ולא תהיינה תביעות נוספות, זה יהיה בניגוד לכל היגיון ולכל מה שחיכינו.

קולט אביטל: אני רוצה לחזור ליום הראשון שהקמנו את ועדת החקירה.

קולט אביטל: מה שעמד אז לנגד עינינו זה לא כמה רכוש יש, אלא האדם שנלחם שנים לקבל חזרה את חשבון הבנק שלו או את הרכוש שלו.

קולט אביטל: אני עומדת בושה ונכלמת מול כל אותם אנשים שציפו מאיתנו במשך השנים שנחזיר להם את מה שמגיע להם.

קולט אביטל: עברו 7 שנים או יותר מאז שקמה ועדת החקירה ואף אחד לא זכה.

קולט אביטל: גם בלי להיכנס להוצאות מאוד גדולות של מודעות בעיתונות שמחויבות המציאות אנחנו יודעים על יורשים.

קולט אביטל: אני מבקשת שתתייחסו לאנשים האלה, כי הם זקנים, הם עברו את ה80, הם חיים מפת לחם.

קולט אביטל: הם מחכים לכסף הזה ששייך להם כמו אוויר לנשימה.

קולט אביטל: תתחילו להתקשר איתם.

קולט אביטל: לא יכול להיות שאנחנו רצים אחרי כל מיני אוספי תמונות, שזה באמת נחמד, כאשר אנשים שאנחנו יודעים בביטחה שהם בעלי חשבונות מוכחים.

קולט אביטל: .

קולט אביטל: אנא, תתחילו להחזיר להם את הרכוש שלהם.

קולט אביטל: הם קיימים.

קולט אביטל: יש תיקים.

קולט אביטל: תתחילו להתכתב איתם.

מנחם בן-ששון: המנכ"ל בפועל אמר שיש דילמה לגבי איזה שלב לתת כסף למי שאינם יורשים, למי שהם נזקקים.

מנחם בן-ששון: התיאורים שלהם הם תיאורים קשים.

מנחם בן-ששון: את יושבת ראש של שדולה שבוועדת כספים השמעת את קול הזעקה בקשר לצרכים שלה.

מנחם בן-ששון: הנטייה שלי בשיחה בלתי פורמאלית בסוגייה הזאת הייתה קודם כל ליורשים הפורמאליים משום שזה הדבר הראשון.

מנחם בן-ששון: מכיוון שהחברה עדיין מצומצמת, ומכיוון שאנשים עדיין מריצים את המערכת, אסור להתעסק עם יותר מידי יעדים.

מנחם בן-ששון: יגיע הזמן.

מנחם בן-ששון: תוך 3,4 חודשים החברה תהיה בשלה.

מנחם בן-ששון: המלצתי היא קודם כל לטפל ביורשים.

מנחם בן-ששון: כולנו ילדים של או קשורים אל.

מנחם בן-ששון: אני הבנתי שזאת עמדתך.

מנחם בן-ששון: אני אומר את הדבר, כי כדאי שהחברה תשמע גם את דעתנו.

מנחם בן-ששון: אנחנו שליחי ציבור של ציבורים מסוימים.

קולט אביטל: יש חוק.

מנחם בן-ששון: כדאי שכשאנחנו עומדים בפתח החוק הדברים יוגדרו.

מנחם בן-ששון: ראש הממשלה מינה את שר הרווחה ואמר לו שיש בעיה של ניצולי שואה שהם חולים וסובלים.

מנחם בן-ששון: חסר לנו שאת המעט שמצליח להגיע לכספי החברה משרד הרווחה ייתן לצורך מה שמוטל עליו כמשרד רווחה.

אברהם רות: בנק לאומי לוחץ לחץ בלתי הוגן על הנהלת החברה.

אברהם רות: באים אלינו עיתונאים, באים אלינו מהמדיה ואומרים לנו שהבנק מוכן לשלם 30, 40, 50 מיליון ורק שנחתום שזה הסוף.

אברהם רות: הדאגה של החברה היא לתת את הכסף ליורשים.

אברהם רות: הם משתמשים בנימוק הזה שהם מוכנים לתת כסף לניצולי שואה.

אברהם רות: הם שולחים אנשים מאוד חשובים שאומרים שנתרום את זה לניצולי שואה.

אברהם רות: אני שלחתי את כל ההתכתבות עם בנק לאומי.

אברהם רות: בנק לאומי מעולם לא הציע גרוש.

אברהם רות: הם רק הציעו לתקשורת, הם לא באו עם 30 מיליון או 50 מיליון.

מנחם בן-ששון: מר רות, אנחנו לצידכם בחזית.

אברהם רות: אני אמרתי לבנקים שלא יביאו כסף, רק שיחתמו שהם מקבלים את התוצאות של ועדת החקירה.

אברהם רות: הם מסרבים קטגורית לקבל את המסקנות של ועדת החקירה.

אברהם רות: הם לא מעיזים להגיד את זה.

מנחם בן-ששון: אני הבנתי שיש גם בעיה עם בנק המזרחי.

נדב העצני: יש בעיה עם מזרחי, יש בעיה עם דיסקונט.

נדב העצני: העמדות שלהם פרובלמטיות.

נדב העצני: 2 בנקים לא טרחו להשיב בכלל על הפניות הספציפיות.

נדב העצני: בנק דיסקונט ובנק מזרחי, שהשיבו, נתנו תשובות מאוד פרובלמטיות שמתכחשות גם לחובות על פי החוק וגם לממצאי ועדת החקירה.

נדב העצני: אנחנו נצטרך להתמודד איתם על פי הכללים שקיימים בחוק.

נדב העצני: בנושא הפרסום של חשבונות הבנקים מוועדת החקירה.

נדב העצני: צריך לשים לב לעובדה שהחומר שנמצא שם הוא לא חומר שהחברה יכולה לדעת שהוא של נספי שואה.

נדב העצני: החברה מקבלת לידיה נכסים שהם נכסים של נספי השואה על פי הגדרה בחוק.

נדב העצני: הנכס הזה הוא נכס שחלות על החברה חובות על פי החוק לחפש יורשים.

נדב העצני: בחומר שפרסמה ועדת החקירה לא ברור ועדיין לא נעשתה הבדיקה הסופית מה מתוך זה הם נכסים של נספי שואה ומה לא.

נדב העצני: הרכוש שנמצא שם לא הגיע לידי החברה.

נדב העצני: בניגוד לנכסים שהגיעו מידי האפוטרופוס ונמצאים בידי האפוטרופוס, הבנקים לא העבירו את אותם כספים שוועדת החקירה מצאה והבנקים כאמור מתכחשים לכך שהם נכסים של נספי השואה.

נדב העצני: הסטטוס של הרשימה הזאת שתפורסם הוא סטטוס ששונה מאשר הנכסים שהחברה תפרסם מהאפוטרופוס.

מנחם בן-ששון: ברור לי שברגע שתתפרסם הרשימה הראשונה יקומו אנשים עם מעט סבלנות ויגידו כיצד שכחו את השם.

מנחם בן-ששון: חלק מהתשובה נמצאת בהסבר של מה שאתה אומר.

מנחם בן-ששון: זה כמו כדור שלג.

מנחם בן-ששון: זה יתחיל להיות מועשר בעוד ועוד אנשים.

מנחם בן-ששון: חלקם בלתי רלוונטיים, חלקם רלוונטיים.

נדב העצני: הערה נוספת נוגעת לוועדת השערוך.

נדב העצני: הבקשה של החברה לקבל את מלוא החומר שעל בסיסו הוועדה עבדה.

נדב העצני: כיוון שהועלו תמיהות ושאלות לגבי ההתנהלות של ועדת השערוך, החברה מתוקף תפקידה מצאה לנכון למצות את הבדיקה של הנושא הזה.

מרינה סולודקין: עבדנו הרבה שנים בוועדת החקירה עם מיכאל קליינר וקולט אביטל.

מרינה סולודקין: חשבנו שסיימנו את המלאכה המאוד חשובה הזאת.

מרינה סולודקין: אני חושבת שהגיע הזמן לפנות לבג"ץ נגד בנק לאומי.

מרינה סולודקין: זה ביזוי של הכנסת, של ועדות החקירה ושל כל הדמוקרטיה הפרלמנטרית.

מרינה סולודקין: אני מבקשת שתהיה התייחסות לדוברי רוסית.

מנחם בן-ששון: זה לא בחוק, אבל יש מקום להכניס את זה.

מרינה סולודקין: אני הצטרפתי לוועדות חקירה בגלל שבציבור שאני מייצגת יש עלייה.

מרינה סולודקין: העלייה שהגיעה בשנות ה70 נלחמה מאוד.

מרינה סולודקין: הם הביאו מסמכים לאפוטרופוס הכללי על נכסים ומגרשים, אבל כשמגיעים המסמכים לבנק לאומי הם נענים בשלילה.

מרינה סולודקין: זאת היסטוריה מאוד שחורה של יהדות רוסיה שסבלה בגלל המהפיכה ב1917.

מרינה סולודקין: לחלק מהאנשים היו נכסים ומגרשים וחסכונות.

מרינה סולודקין: כשתעשו תדרוך לעיתונאים אל תשכחו להזמין מהעיתונות הרוסית.

מנחם בן-ששון: לא קיבלתי ממך תגובה על אם את רוצה להמליץ לחברה על השבת נכסים או סיוע.

מרינה סולודקין: זה פסול.

מרינה סולודקין: מדובר בעניין משפטי.

מרינה סולודקין: אני ויורי שטרן, זכרונו לברכה, נלחמנו בלי בעלי ברית.

מרינה סולודקין: 5 שנים נלחמנו נגד מיסוי של ניצולי שואה.

מרינה סולודקין: היינו בודדים בכנסת של מדינת ישראל.

מרינה סולודקין: טוב שיש את חברת הכנסת קולט אביטל ואת הצמרת של המדינה שמבינה שיש ניצולי שואה נזקקים.

מרינה סולודקין: יש את משרד העבודה והרווחה, יש את משרד האוצר, יש קרנות.

מרינה סולודקין: הם צריכים לתת את הסיוע.

יצחק גלנטי: נראה לי שמונעים כל דרך כדי להגיע אל האנשים ואל החזרת הרכוש הזה שמגיע לא רק לאלה שעדיין חיים, לא רק לאלה שהם הבעלים האמיתיים של אותו רכוש ונכסים, אלא גם ליורשים.

יצחק גלנטי: אין לי צל של ספק שאם למישהו מהבעלים או היורשים האלה היה מצטבר חוב בבנק, הבנק היה יודע את מספר החשבון, את השם והיו מתחשבנים איתו היטב היטב ואולי עוד מוסיפים אי אלו עמלות שהיום אינן קיימות.

מנחם בן-ששון: תוסיף לזה את העניין של איך התנהגו לאותם נכסים במדינות אחרות בעולם.

יצחק גלנטי: מבחינה מוסרית הגענו לפשיטת רגל.

יצחק גלנטי: אני רוצה לשמוע את נציגי הבנקים ואת הנציגים של אותן חברות.

יצחק גלנטי: אם אחרי 7 שנים מאז הקמת ועדת החקירה אנחנו עדיין עומדים במצב ששום דבר בפועל לא נעשה, אני חושב שהדרך היחידה היא לפנות לבג"ץ.

יצחק גלנטי: צר לי שזאת הדרך הנכפית עלינו.

קולט אביטל: כל עבודת ועדת החקירה נעשתה בשיתוף יום יומי עם נציגי הבנקים.

קולט אביטל: ישב בתוך הוועדה המקצועית הנציג של איגוד הבנקים.

קולט אביטל: כל תיק ותיק, כל שם ושם שנמצא בתוך הדוח הזה הוסכם.

קולט אביטל: היה לפעמים מתח.

קולט אביטל: אני מתביישת לספר לכם על מה התמקחו.

קולט אביטל: לפעמים התמקחו על השאלה אם האיש לא נספה בשואה והוא לא צריך להיות ברשימה.

קולט אביטל: הם עשו את הכל עד לרגע האחרון.

קולט אביטל: יום או יומיים לפני פרסום הדוח עוד הגיע הנה עורך דין של בנק אחר והתווכח איתנו על תיק אחד.

קולט אביטל: למה אני אומרת את זה?

קולט אביטל: כי כל הדוח וכל הרשימה סוכמו.

קולט אביטל: אנחנו חיכינו לבנקים.

קולט אביטל: בניגוד לדעתי ועמדתי, היועצת המשפטית של הכנסת אז הייתה בדעה שאי אפשר לפרסם את הדוח הזה אם למחרת הבנקים ילכו נגדנו לבג"ץ.

קולט אביטל: אני מיתנתי את הממצאים כדי שיהיו מוסכמים עם הבנקים.

קולט אביטל: הבנקים לא יכולים להגיד היום שהם לא הסכימו, כי הם חתומים על הדוח הזה.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת גלנטי, האם גם אתה סבור שמבחינת סידרי עדיפויות קודם להחזיר חובות ואחרי זה מה שנותר ילך למדינה?

יצחק גלנטי: כן.

נסים זאב: אני חושב שהייתה פה זריעה וחרישה בשנת בצורת.

נסים זאב: הכיוונים היו ברורים לגבי כמה נכסים, לגבי שיתוף הפעולה עם הבנקים.

נסים זאב: כל אחד בא מהטעמים שלו ומהאינטרסים שלו.

נסים זאב: מה הבנק אומר?

נסים זאב: למה אני צריך להעביר את הכספים ואת הנכסים לחברה שלישית?

נסים זאב: עדיף שזה יישאר אצלי.

נסים זאב: אני מוכן שלכל אדם שיבוא בתביעה על כך שהוא יורש ויש לו נכס אני אתן, אבל אני לא מסכים להעביר את זה לגוף שלישי.

נסים זאב: יכולה להיות רשימה ארוכה ביותר של נספים ורשימה בנפרד של נכסים.

נסים זאב: השאלה איך אתה מחבר בין היורש לנכס.

יצחק גלנטי: אם הנכס היה חייב הם היו מגיעים לזה כבר מזמן, אבל כאשר הם חייבים נגמר הסיפור.

נסים זאב: היו פה כל נציגי הבנקים וטענו את טענותיהם.

נסים זאב: הייתה הבטחה שלהם שכל מה ששייך לנספי השואה הם מתחייבים להעביר ברגע שהחברה תוקם.

נסים זאב: החברה קמה.

נסים זאב: היא עכשיו מחכה לקבלת הנכסים והכספים.

נסים זאב: אנחנו צריכים לעזור לה.

נסים זאב: אנחנו נמצא את הדרך.

נסים זאב: אם לא בדרך הקלה, אז יכול להיות שדרך בג"ץ.

מוריה בקשי: המטרה הראשונית הייתה חיפוש היורשים, ולכן נכתבה הצעת חוק שעסקה רק ביורשים.

מוריה בקשי: ההנחה הייתה שימצאו 20%, 30% כי אי אפשר למצוא 100% יורשים.

מוריה בקשי: זאת הייתה הנחת היסוד.

מוריה בקשי: אז נשאלה השאלה מה יקרה.

מוריה בקשי: אמרו שיועברו לאוצר המדינה כספים של האפוטרופוס שאחרי שנים מסוימות עוברים לאוצר המדינה.

מוריה בקשי: השר לפיד אמר ש70% ו80% שיוותרו צריכים להקדיש למטרה שקשורה לנושא שהיינו חושבים שהאנשים שנספו בשואה היו רוצים שהיא תועבר.

מוריה בקשי: אמרנו שהמטרה הראשונית זה סיוע לניצולי שואה, שהם עצמם סבלו את אימת השואה, והנושא של הנצחה כנושא משני.

מוריה בקשי: החוק כולו נבנה מחדש עם שאלות קניינות מורכבות, כדי לאפשר לממש את המטרות האלו.

מוריה בקשי: אמרנו שאחרי שייגמר חיפוש היורשים, במקום להעביר את הכסף שנותר לאוצר המדינה נעביר אותו לסיוע לניצולי השואה.

מוריה בקשי: אנחנו בדור שהולך ונגמר.

מוריה בקשי: באנו ואמרנו שאם נחכה לשלב הזה שלכאורה רעיונית הוא יותר נכון, אז לא יהיה למה להעביר אלא למטרות הנצחה.

מוריה בקשי: יש פה משהו שאנחנו באיזו שהיא הזדמנות היסטורית במובן של לעשות צדק עם האנשים שיכולים ליהנות מהכספים.

מוריה בקשי: אי אפשר יהיה למכור תמונה או בית שאותם היורש ירצה.

מוריה בקשי: מדובר על כספים שהם לא צבועים והאדם יוכל לקבל את ההחזר המלא.

מוריה בקשי: יורשים שייכים לכל קבוצת אוכלוסייה.

מוריה בקשי: יש ביניהם עשירים כקורח, ויש ביניהם אנשים שזקוקים לפת לחם.

מוריה בקשי: מטרת הסיוע נועדה לקבוצה שהיא באמת זקוקה, ולכן הדברים צריכים להיעשות במקביל.

מוריה בקשי: הדבר מצא את הביטוי גם בחוק, כמו למשל הקביעה שתוך חצי שנה צריך לפרסם קריטריונים לזכאות שעדיין לא פורסמו על ידי הדירקטוריון.

מנחם בן-ששון: אני עדיין נשאר בעמדתי.

מנחם בן-ששון: העצה שלי הייתה לחכות כמה חודשים.

מנחם בן-ששון: זה לא משום שאני קורא אחרת את החוק, אלא כיוון שיש מספר מוגבל של משימות שאפשר בבת אחת לתקוף אותן.

מנחם בן-ששון: יש דבר אחד שהוא המנדט העיקרי, ויש את הדבר השני שהוא הדבר החשוב ויגיע זמנו.

מנחם בן-ששון: לכן אמרתי לחכות חצי שנה.

מנחם בן-ששון: אם אתם יכולים לעשות את שני הדברים יחד, אדרבא.

מנחם בן-ששון: אין קדושה בזה.

תמי סלע: לחברה יש כל מיני כלים לפי החוק.

תמי סלע: יש לה סמכויות לדרוש מסמכים ומידע.

תמי סלע: במקרה שיש גורם שנדרש למסור מידע ומסמכים והסברים והוא לא מוסר אותם אפשר לפנות לוועדת ערר שהיא ועדה בראשות שופט בדימוס.

תמי סלע: יש לה 3 חברים.

תמי סלע: לגבי מסירת נכס יש הליך שנקבע בחוק.

תמי סלע: הוא הליך מהיר שנקרא המרצת פתיחה בפני בית משפט מחוזי ירושלים.

תמי סלע: בפניו אמורים לנהל את ההליך, כשיש גורם שנדרש על ידי החברה למסור נכס והוא חולק על זה או שהוא בכלל לא עונה.

תמי סלע: הבנק הוא אחד הגורמים שהחברה דורשת ממנו למסור נכסים על פי החוק.

תמי סלע: הוא לא משתף פעולה או טוען שהנכסים הם בשווי אחר או חולק על השערוך.

תמי סלע: יש לזה הליכים בחוק.

תמי סלע: אני רואה הבדל גדול בין להגיד שמחכים עד שמסיימים את כל ההשבה ליורשים, לבין להגיד כמה חודשים.

מנחם בן-ששון: חלק מתלוננים אלינו לוועדה.

מנחם בן-ששון: אני מתאר לעצמי שיהיה גל ביום שהאתר יעלה.

יצחק גלנטי: אתר אינטרנט זה דבר מאוד חשוב, אבל אני חושב שפה מדובר באוכלוסייה בוגרת שצריכה חלופה.

מנחם בן-ששון: חלק בעיתונים, חלק במוקד טלפוני.

מנחם בן-ששון: החוק אומר את דברו, כשהפרקטיקה אומרת שאפשר לחכות כמה ימים.

מנחם בן-ששון: ממילא אתם צריכים לעצב את הקריטריונים.

מנחם בן-ששון: רשות החברות הממשלתיות צריכה לתת לנו דין וחשבון לפי סעיף 59ט – שכר ותנאי העסקה של עובדים.

מנחם בן-ששון: עובדי החברה היו 8.

מנחם בן-ששון: אני רוצה לדעת מה היום היקף החברים.

מנחם בן-ששון: אנחנו נשמח לשמוע שמתמנה מנכ"ל קבוע.

מנחם בן-ששון: אשמח לשמוע בפעם הבאה דיווח על התקציב.

אלכסנדר אורלי: נושא שלא הצלחנו בו, אולי גם לא כל כך חשבנו להגיע לחקיקתו, זה החזרת רכוש לניצולי שואה, לא ליורשים של נספים.

אלכסנדר אורלי: זאת סוגייה שהיא לא פחות חשובה.

אלכסנדר אורלי: הניצולים האלה, שהם ללא ספק זקנים מאוד ויש להם רכוש, פנו למוסדות למיניהם ולא זכו למענה.

אלכסנדר אורלי: הם היו צריכים להוסיף כסף בשביל לקבל מה שמגיע להם.

אלכסנדר אורלי: זאת בעיה שאנחנו צריכים לתת את דעתנו באיזה שהוא שלב בוועדה המכובדת הזאת.

פרופ' חנן קיש: אני לא דור שני ולא דור שלישי, אני דור ראשון.

פרופ' חנן קיש: יש לפני סרטיפיקט שאני לא יודע ממתי הוא, אבל כתוב על ריבית מ1940.

פרופ' חנן קיש: אני מניח שהמסמך הזה הוא מ1938 או 1939.

פרופ' חנן קיש: בחשבון כתוב שיש 1000 לירות סטרלינג על שם אבי ואמי.

פרופ' חנן קיש: בעקבות הדבר הזה פניתי לבנק לאומי, ביקשתי לדעת האם קיים חשבון בשם הורי.

פרופ' חנן קיש: אני קיבלתי הכחשה בדבר קיום החשבון.

פרופ' חנן קיש: אחר כך יצא הדוח של ועדת אביטל, כשבדוח לא רק מופיעים הורי אלא גם הסבא מצד האבא.

פרופ' חנן קיש: עוד פעם פניתי לבנק לאומי וביקשתי לדעת מה עם החשבון של הורי והסבא.

פרופ' חנן קיש: הם כתבו שהחשבון של סבי הועבר בשנת 1940.

פרופ' חנן קיש: הם חוזרים וטוענים שהחשבון של הורי, שכאמור מופיע בדוח של הוועדה, איננו קיים.

פרופ' חנן קיש: בנוסף, בסרטיפיקט, הם לא יודעים על הסבא השני שלי, האבא של אמא שלי.

פרופ' חנן קיש: קצת תמוה שמעבירים את הריבית לחשבון שכנראה איננו קיים.

פרופ' חנן קיש: אני לא משפטן ולא פרלמנטר, אבל הבנק משקר במצח נחושה.

פרופ' חנן קיש: מה שתמוה הוא זה שאם העבירו את החשבון של סבי ב1940 אותו דבר היה צריך להיות נכון לגבי הוריי והסבא השני שגם הם היו תחת כיבוש בהולנד.

פרופ' חנן קיש: ההורים שלי שרדו שנתיים מחנות ריכוז.

פרופ' חנן קיש: אימי, עכב מה שקרה, נפטרה 3 שנים אחרי זה.

פרופ' חנן קיש: עיתוי פטירתה לא היה מוצלח, כי אם היא הייתה נפטרת 3 שנים קודם היא הייתה על התקן של נספית.

פרופ' חנן קיש: עכשיו היא על תקן של ניצולה.

פרופ' חנן קיש: אני מבין שבדיון כאן מדובר ברכוש של נספים.

מנחם בן-ששון: האם יש לכם תשובה לגבי התקציב?

ישי עמרני: יש לנו, אבל הוא טרם אושר פורמאלית על ידי הוועדה הממנה.

ישי עמרני: ברגע שהוא יאושר סופית גם על ידי הוועדה הממנה הוא יועבר לכל מי שצריך.

מרינה סולודקין: אני חושבת שבבג"ץ אנחנו צריכים לבקש את פסילת הרשיון של בנק לאומי, כי זה לא בנק, אלה גנבים.

אברהם רות: לפי ועדת החקירה מגיע להורים של פרופ' קיש 160 אלף שקל.

אברהם רות: זה לא סכום פעוט.

מנחם בן-ששון: עכשיו נראה מה תגיד ועדת השערוך.

נח פלוג: אנחנו מלווים את ועדת החקירה כבר שנים.

נח פלוג: דרשנו את ההחזרה של רכוש הנספים במשך שנים.

נח פלוג: טיפלנו בנושא החזרת רכוש בכל העולם.

נח פלוג: בגרמניה, בשוויץ ובצרפת.

נח פלוג: אני מברך עכשיו את הדירקטוריון ואת המנכ"ל שסוף סוף התחילו לרכז את הנכסים, שסוף סוף התחילו להתקדם.

נח פלוג: על זה מגיע להם כל הברכות.

נח פלוג: הדבר השלישי זאת הבעיה של סדר עדיפויות.

נח פלוג: אני בהחלט מסכים עם הגברת בקשי.

נח פלוג: אני מייצג את יהודי פולין.

נח פלוג: 90% מהיהודים נספו.

נח פלוג: אם מדובר על יק"ט, אז 60 שנה הם פרסמו את השמות ואנשים לא באו.

נח פלוג: למה לחכות?

נח פלוג: הגיל הממוצע של הניצולים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים הוא 81, ולפי חוק המלחמה בנאצים זה 86.

נח פלוג: כמה זמן יחכו?

נח פלוג: אם אפשר לעשות צריך לעזור עכשיו.

נח פלוג: אני חושב שהחברה יכולה לעסוק בשני הדברים.

נח פלוג: מצד אחד לחפש את היורשים, ומצד שני לעזור לניצולים שבמשך שנים חיכו שזה יעזור להם.

נח פלוג: זה לא במקום הממשלה ולא במקום משרד הרווחה, אבל זה יכול לעזור.

נדב העצני: אנחנו חולקים על הניתוח המשפטי של משרד המשפטים.

נדב העצני: כפי שאנחנו מבינים את החוק, החוק הטיל על החברה חובה.

נדב העצני: הכנסת יכולה לשנות את החובה.

נדב העצני: כפי שהחוק מנוסח עכשיו, החברה מחויבת לבצע הליך שצריך להגדיר אותו כהליך סביר.

נדב העצני: הוא הליך סביר של חיפוש אחר יורשים לגבי כל נכס ונכס.

נדב העצני: אנחנו כתבנו איזו שהיא הערכה של מה זה אומר.

נדב העצני: זה צריך להיות אולי כשנה מיום הפרסום, אבל כפי שאנחנו מבינים את לשון החוק וגם את הכוונה אז ישנן בחוק הנחיות ברורות לחברה.

נדב העצני: היא מחויבת לבצע חיפוש, היא לא יכולה לא לבצע חיפוש ולחלק נכסים מסוימים.

נדב העצני: הכנסת רשאית לשנות את הדבר הזה.

מנחם בן-ששון: מר העצני, חלק מהתגובה שלי בשיחה כשישבתי עם המנכ"ל בפועל היה אחרי שקראתי את הדברים שלכם.

מנחם בן-ששון: אתם שמעתם את חוות הדעה.

מנחם בן-ששון: הדירקטוריון יחליט את מה שהוא צריך להחליט.

יוחנן ביין: יש יותר מידי גופים שמעונינים - בלי שהם מצהירים על כך - לשים רגל בעבודת החברה.

יוחנן ביין: הם מנסים לפעול באמצעות פניות הציבור, עיתונות ופניות ישירות לכל מיני גופים, כולל הוועדה הזאת, תוך עקיפת החברה עצמה.

ישי עמרני: האויב המרכזי שלנו והאמיתי שלנו הוא הזמן.

ישי עמרני: כל סיוע שנקבל מכל גורם על מנת שנוכל לקצר את המהלכים להשגת המטרות והיעדים של החברה יהיה יותר טוב גם ליורשים , גם לניצולים, גם לעשיית הצדק ההיסטורי שאנחנו מצווים.

ישי עמרני: אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש.

ישי עמרני: קיימנו אתמול שיחה ידידותית ארוכה.

ישי עמרני: אנחנו נחזור לוועדה הזאת תקופתית לצורך דיווח.

ישי עמרני: אני מצפה לקבל את הסיוע באותם נושאים שבהם אנחנו נזדקק לסיוע, על מנת שנוכל לקצר את הזמן וגם לעבוד בצורה יעילה וטובה להשגת המטרות.

מנחם בן-ששון: רבותי, הזכות של מה שהגענו אליו הוא לא של היושב-ראש הנוכחי, הוא של החברים שהשקיעו בזה עשרות שנים ומאות שעות עבודה.

מנחם בן-ששון: אני לא יכול אלא לומר שאני בשוליהם.

מנחם בן-ששון: מה שמוטל עלינו, וזה הדבר שפתחתי בו את הישבה, זה לארגן מטלות שאנחנו יכולים לסייע.

מנחם בן-ששון: לא אנחנו מחליטים, לא אנחנו מנהלים את החברה.

מנחם בן-ששון: אנחנו מודאגים כשהדברים אינם מתבצעים, אנחנו ערניים להם, אנחנו מחלקים חלק מההטרדות שלנו בהתייחס לעבודת החברה.

מנחם בן-ששון: אנחנו רוצים לעזור במשימות שמוטלות עלינו.

מנחם בן-ששון: אנחנו רשמנו לפנינו שאנחנו צריכים לבצע עבודה מול יק"ט, מול הבנקים, מול האפוטרופוס שבזמנו היה הראשון ששיתף פעולה.

מנחם בן-ששון: מר עמרני ואני קבענו סידרת דיווחים מסודרת.

מנחם בן-ששון: לא רק שהוא מדווח, אלא אני מקבל העתק של הדיווח.

מנחם בן-ששון: אל תשלו את עצמכם, זה לא אני לבד.

מנחם בן-ששון: חברי הוועדה משמשים אוזניים, נקראים אל הדגל ועושים את עבודתם.

מנחם בן-ששון: היועצת המשפטית שלנו עיניה נתונות לנושא לכל אורך הדרך.

מנחם בן-ששון: יש גם ערנות, גם תבונה וגם ניסיון.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא יכולים לטפוח לעצמנו על השכם עד שלא הוצאנו נכס אחד, עד שלא נתנו חזרה בית אחד למי שמגיע לו, עד שלא מצאנו מסלול לאנשים למצוא מזור.

מנחם בן-ששון: אנחנו צריכים להיות מוטרדים, אנחנו לא צריכים להיות נהנים.

מנחם בן-ששון: אנחנו כולנו נמצאים באותה מטלה: להגיע לאמצע יוני ולהתחיל לתת לאנשים את המגיע להם.

מנחם בן-ששון: תודה לכם, הישיבה נעולה.